





































































































































































J il! 




I'j j 11 j 








PRESIDIO OF MONTEREY, CALIFORNIA 


PyCCKHH 

CPnCKOXPBATCKH 


# 3fl 


SHQIP 


MAGYAR 


h * i* 


TURK^E 


PORTUGLES 

LfOt/ 

ROMANA 

YKPAIHCBKA 


ITALIANO 


BAHASA INDONESIA 


CZECH 


MILITARY 

INTERROGATION 

exercises! 


fnmlvm 


BK/irAPCKII 


POLSKI 


M 

Sfi. 

V 

no 


CESKY 


EAAHNIKA 


* <H 


ESPANOL 


FRAN^AIS 


SLOVENSClNA 


Bf 


.«•) DO*) DO*) 


DEUTSCH 


TIENG VIET NAM 


LIETUVIl} 






























































































































































































HEADQUARTERS 

UNITED STATES ARMY LANGUAGE SCHOOL 
Presidio of Monterey, California 


A WORD OF CAUTION CONCERNING INTERROGATION 
EXERCISES FOR LANGUAGE TRAINING 

THE INTERROGATION EXERCISES ON THE FOLLOWING PAGES ARE 
BASED ON THOSE PREPARED BY THE ARMY GENERAL SCHOOL IN 1953 
AND ARE CONSIDERED USEFUL AND APPROPRIATE FOR LANGUAGE TRAIN¬ 
ING. NEVERTHELESS, BEAR IN MIND THAT THEY ARE DESIGNED NOT 
FOR INSTRUCTION IN THE TECHNIQUES OF INTERROGATION BUT SOLELY 
FOR LEARNING SPECIFIC MILITARY TERMINOLOGY UNDER MOCK WARFARE 
CONDITIONS. YOU MUST ALSO REMEMBER THAT THE HYPOTHETICAL 
PRISONER RESPONSES IN THESE EXERCISES CAN IN NO WAY BE REGARDED 
AS EXAMPLES OF CONDUCT FOR AMERICAN MILITARY PERSONNEL TAKEN 
PRISONER IN TIME OF WAR. PRISONER CONDUCT FOR AMERICANS WHILE 
UNDER INTERROGATION BY THE ENEMY IS CLEARLY AND UNCOMPROMISING¬ 
LY SET FORTH IN THE "MILITARY CODE" PUBLISHED IN 1955. 



Colonel, Artillery 
Commandant 






INFORMATION I MAY DISCLOSE SHOULD I 
BECOME A PRISONER OF WAR 


WHEN QUESTIONED, SHOULD I BECOME A PRISONER OF WAR, I AM BOUND 
TO GIVE ONLY NAME, RANK, SERVICE NUMBER AND DATE OF BIRTH. I 
WILL EVADE ANSWERING FURTHER QUESTIONS TO THE UTMOST OF MY 
ABILITY. I WILL MAKE NO ORAL OR WRITTEN STATEMENTS DISLOYAL 
TO MY COUNTRY AND ITS ALLIES OR HARMFUL TO THEIR CAUSE. 

When questioned, a prisoner of war is required by the Geneva 
Convention and permitted by this Code to disclose his name, rank, 
service number and date of birth. A prisoner of war may also 
communicate with the enemy regarding his individual health or 
welfare as a prisoner of war and, when appropriate, on routine 
matters of camp administration. Oral or written confessions true 
or false, questionnaires, personal history statements, propaganda 
recordings and broadcasts, appeals to other prisoners of war, 
signatures to peace or surrender appeals, self criticisms or any 
other oral or written communication on behalf of the enemy or 
critical or harmful to the United States, its allies, the Armed 
Forces or other prisoners are forbidden. 

It is a violation of the Geneva Convention to place a 
prisoner of war under physical or mental torture or any other 
form of coercion to secure from him information of any kind. If 
however, a prisoner is subjected to such treatment, he will en¬ 
deavor to avoid by every means the disclosure of any information, 
or the making of any statement or the performance of any action 
hamful to the interests of the United States or its allies or 
which will provide aid or comfort to the enemy. 

Under Communist Bloc reservations to the Geneva Convention, 
the signing of a confession or the making of a statement by a 
prisoner is likely to be used to convict him as a war criminal 
under the laws of his captors. This conviction has the effect 
of removing him from the prisoner of war status and according 
to this Communist Bloc device denying him any protection under 
terms of the Geneva Convention and repatriation until a prison 
sentence is served. 


CZECH 


MILITARY INTERROGATION EXERCISES 


December 1956 

(Revised June 1958) 
(Revised August 1962) 


United States Army Language School 
Presidio of Monterey, Calif ornia 









>v 5{ 











0 B S A H. 


Pfedmit 


Strana 


Protitankovi rota 

Cist I . 1 

Cist II . 3 

Obrnini jednotky 

Cist I. 6 

Cist II. 9 

Pichota obrnin^ch jednotek . 12 

2enijnl jednotky 

Cist I .15 

Cist II .17 

Personil baterie polnlho dilostrelectva 

Cist I .19 

Cist II .22 

Predsunut^ Dozorovatel polnlho dilostrelectva . 25 

StySny dustojnlk polnlho delostrelectva . 30 

StySnl dfistojnlci (pluk) 

Cist I . 33 

Cist II .36 

Cist III .38 

Cist IV.40 

Cist V .44 

Cist VI .46 

Kulometnlk......48 

Zdravotnicky personil 

Cist I . 50 

Cist II . 53 

Spojka . 56 

Minometni druSstvo . 58 


*1 

Vi 

X 


i 



























OBSAH : 


PredmSt strana 


Organizace, vyzbroj a vystroj 

C4st I. 60 

C4st II . 62 

&£st III.64 

fost IV.67 

C4st V . 69 

Velitel hlldky . 72 

Clen hlfdky. 74 

Radista (radiotelegrafista) .......... 77 

Pruzkum . 79 

Strelec (z pu§ky, pg§4k) 

Cist I .81 

Cast II . 84 

C4st III .86 

Cdst IV.89 

CAst IV.91 

Dtistojnlk §t4bu - specialista . 93 

Terenni tvary 

fost I .97 

C4st II... 98 

C4st III . 100 

fost IV.102 


Letova noc .104 

Stihaci letoun ....114 


ii 


























protitankova rota - Cast i. 


OTAzKY: 


ODPOVEDI: 


1. Jak se jmenujete, pane poruciku 

2. Od ktere jednotky jste, pane 
poruciku Bednari ? 

3. I ktere roty druheho praporu 
jste ? 

4. Vy jste sel po ceste, kdyz jedna 
nase hlidka vas zajala. Kam jste 
sel ? 

5. Jaky druh del mate u vast Sety ? 


6. Kolik takovych del ma vase 6 
rota? 

7. Jaky je maximalnl dostrel toho 7 

75mm protitankoveho dela ? 

Jak silny panctr muzete B 

prostrelit txm delem, kdyz 
pouzijete prubojne strelivo ? 

9. Jake jine strelivo muzete 9 

Douzivat ? *) 

10. Kde byla ta protitankova polo- 10 
ceta, k'e ktere jste sel ? 

11. Kolik del tarn mate ? 11 

12. Kolik pesaku tarn mate na jeho 12 

ochranu ? 


13* Proc mate jen jedno dele na 13 

te krizovatce ? 


14. Kde je ta druha krizovatka ? 14 


1. Karel Bednar. 

2. Ja jsem od druheho praporu 
pesiho pluku 113• 

3. U protitankove roty. 

4. Sel jsem k jedne sve polocete. 


Mame 75mm protitankova dela 
(protitankove kar>6ny). 

Kazda rota ma dve cety a kazda 
z nich ma 2 dela. 

Muzeme strilet az do 13.730 m* 


Az 10 cm. 


Vybusne (trhaci) a zapalne 
(fosforove). 

Ta je na krizovatce silnic 77 a 30. 


Jenom jedno. 

Jedna pesl rota tam ma kulomet 
a jedno pesi druzstvo, zakopane 
v blizkosti krizovatky. 

Protoze je tam jeste jina krizovatka 
ktera must byt pod palbou druheho 
dela. 

Ta je asi 600 m vychodne od mista, 
kde jsem byl zajat. 


*) Literary Style: 

Jakeho jineho streliva muzete Vybusneho (tristiveho) a 

pouzivat? zapalneho (fosforoveho). 

(uzivat and pouzivat with genitive, 
in colloq. with accusative) 


1 






15. Kolik pechoty chrani to 
palebne stanoviste ? 

16. Jake prekazky mate na krizovatce 
silnic 77 a 30 ? 

17. Co tam jeste mate ? 


38. Jaky dmh orekazek mite 

na te druhe krizovatce smerem 
na vychod ? 

19. Kde je umistena ta druhi ceta, 
pane poruciku ? 


20. Kolik streliva udrzujete 
v postaveni ? 


21. Je to palebny prumer pro 
75 mm delo? 


22. Kolik muzu mite u roty, pane 
poruciku ? 

23. To je hodne. Co tam mate jineho 
mimo dve delove cety ? 

24. Kde je ta municni ceta ? 

25. Jake spojeni mate v palebnem 
postaveni ? 

26 . ftekl jste”te<3 prave". Ocekavate 
nova ridia ? 


27. S kyra mate telefonni spojeni ? 

28. Jake jine prostredky protitanko- 
vi obrany mate v useku vaseho 
praporu ? 


15. Jedno pis! druzstvo. 


16. Je tam nekolik protitankovych 
min a par protipechotnich min. 

17. Jsou tam taky 2 rozbite 2 l/2 tunove 
vozy (dve a pul tuny), ktere 
zatarasuji cestu. 

18. 2enisti tam udelali prekazku 
ze stromu a balvanu. 


19. Ta ceta kry je prostory f kudy 
tanky mohou prejet na druhem 
kridle praporu. Nejsem si jist 
kde presne. 

20. Asi deset ran tristiveho (vybusneho) j 
pet ran zapalneho (fosforoveho) a 

25 ran vybusneho protitankoveho 
streliva pro delo. 

21. Ne, ja mam rad nekolik ran navic 
pro vsechny pripady. Ja nepocltam 
s ustupem. 

22. Tri dustojniky a 65 muzu. 

23. Velitelskou skupinu (cetu) a 
municni cetu. 

24. Ta je u velitelstvi roty. 

25. Te3 prave mame stare pechotni 
radio ABC - 300. Neni moc dobre, 
baterie dlouho nevydrzi. 

26. SlySel jsem, ze brzo dostaneme 
nekolik ABC - 10. Maji byt lehci 

a maji mit vetsi dosah nez tristovky, 

27. Kazdi poloceta ma telefonni linku 

k nejbliSSimu velitelstvi pg§i roty. 

28. Kazda pisi rota ma protitankovy 
raketomet. 


2 


29. Jakeho druhu a jakA rAze je 

ten protitankovy (PT) raketomet ? 

29. My mu rlkAme BAZOOKA*. MA rAzi 

6 cm a hladkou sklAdaci hlaven. 

30. Z Jake polohy odpalujete PT 
rakety? 

30. Odpaluji se s ramene, buS 
vstoje, vsede, nebo vleze. 

31. Jaky druh streliva mate 
pro tuhle zbran? 

31. TrlstivA, vybusnA protitankovA 
a zApalnA. 

32. JakA strelivo mA pAsAk pro 
protitankovou obranu ? 

Cast ii. 

32. Puskovy granAt. Maji granAtomety, 
kterA se nasadi na hlaven puiky 
a tlmto druhem granAtometu mohou 
strllet bu5 vybusnA protitankovA 
nebo zApalnA ruAnl granAty. 

33. Jaky vfcvik jste prodAlai 
v protitankovA obranA, pane 
DoruAiku ? 

33. J£ jsem navstevoval dva meslce 
skolu protitankovA obrany. 

34. S jakymi zbranemi jste prodelal 
vfcvik v tA dobA ? 

34. S temi, o kterych jsem vAm uz rekl. 

S 75 mm dAlera, 6 cm BAZ00K0U 
a puskovym granAtem. Taky s 57 mm 
dAlem a trochu s protitankovymi 
minami. 

35. Kolik vA21 ta BAZOOKA ? 

35. Poslednl model M9A1 vAzl asi 7 l/2 kg. 

36. Kolik rtiznych typti te 6 cm 

BAZ00KY ted pouzivAte ? 

36. Tec! maji vAechny jednotky M9A1. 

37. Jak dlouhy je ten PT raketomet ? 

37. Asi 153 cm. 

38. Jaky je maxiraAlnl dostrel tehle 
zbranA ? 

38. 700 m. 

39. Kolik vAz< raketa (nAboj) ? 

39. I tristiva protitankova i zapalna 
vAzi 11/2 kg. MArae taky cviAny 
nAboj, ktery pouzlvAme pro vycvik 
a ten mA stejnou vAhu. 

40. JakA mi?idla mA PT raketomet ? 

40. Ma opticke hledi podobne vasemu, 


namontovanA na strane hlavnA a 
dilkovanou metrovou stupnici od 0 
do 600 m, odstupnovanou v 50ti metro- 
vych intervalech. 


+ The present Czechoslovakian equivalent of the American Bazooka is called 
TARASNICE. 


3 




/ 


41. ftekl jste, ze mfizete granato- 
metem strilet vybusn6 proti- 
tankove a zapaln4 strelivo. 

Jake jine strelivo muzete strilet 
granatometem ? 

42. Jaky je maxiraalni dostrel proti- 
tankoveho a zapalneho streliva ? 


43. Z jake polohy muzete strilet 

ouskove granaty ? (ru5ni granaty) 


44. Mtizete strilet protitankovy pusko- 
vy granat vrchni (horni) skupinou 
elevacnich uhlu ? 


45. Kdyz strilite temito protitanko- 
vymi zbranemi na obrnena vozidla, 
v jake Doloze m£ byt tank, nebo 
na kterou jeho 5ast mirite ? 

46. Jaky dostrel ma 57 mm bezzakluzo- 
ve d®lo (recoilles gun) ? 

47. Mtize tato zbran strilet za tmy ? 


48. Jak se osvetluje zamSrovac 
v noci ? 


49. Jaky jiny druh miridel ma 57 mm 
bezz£kluzov£ delo krome tohoto 
optick^ho zamerovace? 

50. Jak je dilkov£na metrova stupnice 
na tom sklapecim hledi ? 


41. Muzeme taky strilet signalni 
rakety. 


42. MaximAlni dostrel je pro oboji 
300 az 330 m. Pro strelbu na 
tuto vzdalenost uziv£me granat M7. 

43. Strelec, kdyz strili, muze stat, 
klecet nebo muze byt v poloze leze 
k palbg. Ve skutecnosti poloha 
leze 3 e presnejsi, ale je-li 
dostatecne cvicena strelba vsto je 
nebo vklece, mfize byt taky ucinna. 

44. Jedna z nejlepsich poloh pro strelbu 
vrchni skupinou uhlu je poloha 

sede, ale takova strelba je min 
presna proti obrn^njhn vozidlum. 

45. HlavnS do boku. Kdyz zasahneme pas, 
zneskodnime tank docasne. Pancir 

po stranach tanku a pod tankera je 
nejslabsi, proto se snazime dostat 
zasahy do tech mist. 

46 . Maximalni dostrel je 4.340 m, 

ale kruhove hledi ma stupnici pouze 
do 1.900 m. 

47. Ano, mame osvetlovaci zarizeni, 
kterym je mozno osvgtlit nitkovy 
k?i2, kdyz je spatn£ vidgt. 

48. K jeho osvetleni se uzivd dvou 
3 voltovych zarovek, ktere jsou 
zapojeny na 2 baterie do kapesnich 
svitilen. 

49. Pouziv&me taky otevrene hledi M 18 
a skl4peci hledi. 


50. Je rozdelena na 100 m intervaly 
od 0 do 1.100 a cislovAna kazdych 
100 m. 


4 


51. Kolik muzA m4 obsluha te 
zbran§ ? 


52. Z jake polohy se odpaluje 
tato zbran ? 


53. Jak se odoaluje z vozidla ? 


54. Kolik vazl to delo ? 

55. Kolik mu5u ,1e potreba k prenAse- 
nl te zbranS ? 


56. Jaky jiny druh podstavce mfize 
se pouzlt krom£ toho kulometne- 
ho (krom§ trojnozky) ? 


57. Jaky druh spousteclho zaflzenl 
ma ta zbran? 

58. Kolik druhti. protitankovych rain 
te3 uzivate ? 

59* Jake mnozstvi trhacl naplne 
obsahujl ty miny? 


51. Dohromady 5 muzu; velitel druzstva, 
strelec, nabljec (pomocnik strelce) 
a dva nosici streliva (pomocnici). 

52. Odpaluje se z polohy stoje, sed§, 
klece nebo leze. Muzeme taky 
pouzlvat pri strelbe kulometneho 
podstavce M 1917 A 1. 

53. Sedmapadesatka muze byt odpalena 
ze 1/4 tuny, z pevneho podstavce 
na zadku vozidla, nebo z cepu 
(pivotu) vedle ridice. 

54. 21 kg. 

55. Na del§l vzdalenost ji mohou 
preniset dva muzi a na kratsl 
vzdAlenost staSl jeden muz. 

56. Jako dais! podstavce mame dvojnozku 
a podstavec o jedne noze. A tech 
uzivame vetsinou, protoze trojnozka 
je prllis tezka k prenasenl na 
dlouhe vzdilenosti. 

57. Odernlkovy typ. 

58. Prave tecl uzivame dva druhy 
sovetskych protitankovych min. 

59. Ja toho o rainach moc nevlm. Vsecko 
co vim, je, ze jedna raina ra4 
napln asi 6 az 7 l/2 kg, zatimco 
druha 10 az 13 kg. Ta mens! mina 
potrebuje asi 5 az 10 kg tlaku, 
aby vybuchla, ta vet§l asi 150 kg. 


5 


obrnM JEDNOTKY - CAST I 


OTAZKY: ODPOVEDI: 


1. Jak se jmenujete a jakou 1. 

mite hodnost ? 

2. Ke kteri jednotce patrlte ? 2. 

3. Jake je vaie zarazenl ve 3. 

tret! 5et£ ? 

4. Jake tanky mi vis pluk ? 4. 

5. Kolik tanku mi vase ceta ? 5. 

6. Kolik mu2u osidky ma tank a 6. 

jake majl povinnosti ? 

7. Jaky byl vas ukoi v dobe, kdy 7. 
jste byl zajat ? 

8. Jak jste meli podporovat 8. 

pechotu ? 


9. Kolik pichoty jste podporovali 9* 

v tom utoku ? 

10. Jake spojeni jste mel 10. 

s ostatnlmi tanky svi cety ? 


11. Jake spojeni jste mSli 11. 

s druhou cetou ? 


Cetar Miroslav Safranek. 


Ke tretl iete prvni roty, prvniho 
praporu, pluku strednlch 
tankti 569. 

Ja jsem zastupce velitele cety. 


Mime strednl tanky s 90 mm dily. 
Tri. 

Osidka mi celkem pit rauzu. Velitel 
tanku, strelec, ridic, pomocnlk 
ridiie a spodnl strelec, a nabijei. 

Moje 5eta a druhi 5eta nasi roty 
mely podporovat utok pechoty. 

Kdy2 utok zaial, tanky vedly a 
pechota postupovala za nimi. Kdyz 
jsme se priblizili k clli, tanky se 
mily zastavit a mely pilit na cfl, 
dokud by pechota nepostoupila 
pod ochranou nasi palby. Az by 
pechota byla ve vychodisti pro ztec, 
mSla vystrelit osvetlovacl raketu 
a my jsme mili zastavit palbu a 
postoupit, abychom byli pripraveni 
pro postup na ell. 

Jeden prapor. 


V tanclch mime radiostanice podobne 
vaiimja timi anebo zrakovymi 
signaly udrzujeme spojeni s ostatnlmi 
tanky. 

Pro spojeni radiem jsme uzlvali 
stejny zpusob. Oni mili svij volacl 
snak a my taky svuj. Museli jsme 
pouSivat skoro vyhradne ridio, 
protoze druhi ceta byla za utoku 
na pravem krldle, a to bylo orllii 
daleko pro zrakove spojeni. 


6 




12. Soustredili jste se s druhou 
5etou, driv nez utok za£al ? 


13. Kde jste se soustredili ? 


14. Jake jine bojovA prostredky 
Iste videl v prostoru 
soustredAni ? 

15. JakA kolovA vozidla to byla ? 


16. Jaky nAklad mela ta vozidla ? 


17. JakA jina vozidla tam byla ? 


18. Kolik t£ch protiletadlovych 
kulometu jste videl ? 

19. Kde je druhA ceta vasi roty ? 


20. Kdyz jste opustili prostor 
soust?edAni, jak jste se 
dostali pres Bystrici, na cestA 
do vychodiStA k utoku ? 


21. Kdy2 jste prekrocili Bystrici, 
kudy jste jeli ? 


12. Ano, museli jsme prezkouset nase 
radiostanice a taky se navzAjem 
seznAmit s nasimi smAry utoku. 

13. Pluk nAm pridAlil prostor 
soustredAni (prostor shromAzdAni) 
v zalesnenem terenu v bllzkosti 
soutoku rek Bystrice a LuSnice. 

14. Pokud jsme byli v prostoru 
soustredAni, pohybovalo se tam 
nekolik kolovych vozidel. 

15* VAtAinou 2 l/2 tuny, ale bylo 
tam taky nekolik jeepu. 

16. Ta, ktera jsem vidAl, vezla 
benzin a 90 mm strelivo. Nekolik 
z nich melo taky nAco polnich 
dAvek proviantu. 

17. Kdy£ jsme vjeli do prostoru 
soustredAni, vsiml jsem si tam 
nekolika protiletadlovych 
kulometu rAze 12.7 mm. Byly 
namontovany jednotlivA na 
podvozclch, byly dobre maskovAny 
a umistAny. 


18. Videl jsem tri, ale nevim, jestli 
jich tam nebylo vie. 

19# CelA rota se presunula do prostoru 
soustredAni,a pokud vim, druhA 
ceta je v zAloze, pobliz tohoto 
prostoru. 

20. Udelali jsme uz predtim pruzkum 
mostu, ale zjistili jsme, ze je 
prilis poskozeny vasi delostreleckou 
palbou a pro nase tanky nepouzitelny. 
PAtrali jsme dAl podle reky a naAli 
jsme pouzitelny brod. 

21. VAtsinou j3me se museli drzet cest. 
Deste z minuleho tydne znemoznily 
postup terenem. 


7 


\ 


22. Jaky byl nahradni plin pro 
utok v pripadS de§te ? 


23. Kolik transporter^ - myslim 
obrnenych utoSnych vozidel - 
melo byt pouzito v tomto utoku ? 

>4. Jak by pechota mohla postupovat 
s vaSimi tanky, kdyz nemela 
zadn6 transportery ? 


25. Jak byla upravena spoluprace 
s delostreleckymi a mino- 
metnymi jednotkami pro palby 
na cil ? 


26. Jaky drah delostrelecke 
palby mel byt pouzit ? 


22. Rozkaz, ktery mi dal velitel 5ety, 
byl, ze Jen v pripadS silneho 
deStS se utok nebude provadSt 
podle pl&nu. V pripade silneho 
de§t£ utok bude odlozen nejmenS 

o 45 hodin, aby teren mel 6as 
vyschnout a aby byl dostatecnS 
pevny pro tanky. 

23. Pokud vim, zadne. 


24. Protoze vychodist£ k utoku nebylo 
prilis daleko od cile, bylo 
planovano, 2e pgchota bude 
postupovat za tanky. 

25. Jedine informace, ktere jsera mel, 
byly, ze delostrelectvo a mino- 
metne jednotky provedou d£lo- 
streleckou pripravu na cil kratce 
potom, kdy opustime shromafcdiStS. 
Vim, ze predsunuty delostrelecky 
pozorovatel byl s druhou tankovou 
cetou. 

26 . Palby 120 mm houfnic a 120 mm 
minometu. 


8 


OBRN&Jfi JEDNOTKY - CAST II 


OTAZKY: 


27. Pane cetari, vy jste rekl, 
ze tanky u vaseho pluku 
maji 90 ram kanony. Jakyrai 
jinymi zbranerai jsou ty 
tanky vyzbrojeny? 

28. Ide je ve vSzi umlstAn, vzhledem 
k 90 ram kanonu ? 

29. Jak4 jine zbranS mi ten tank ? 


30. Kdo je zodpovedny za palbu ze 
sprazeneho kulometu ? 


31. Jaky druh zbranS mite v prednl 
cast! trupu tanku ? 


32. Jaky druh streliva mate 

k dispozici pro strelbu z 90 mm 
kandnu ? 

33. Kolik 90 mm streliva vezete 
v tanku jako jeho palebny 
prumAr ? 

34. Jake zarlzenl mite v tanku 

k odstranAnl plynu pri strelbA 
z dSla ? 


35. Jake zamerovacl zarlzenl m i 
strelec pro strelbu z 90 mm 
kanonu ? 


27. Je tam kulomet raze 7,92 mm, 
ktery je sprazen s kantfnem. 


28. Nalevo od kandnu. 


29. Velitel tanku ma kulomet r£ze 
12,7 mm ve prednl dasti kupole, 
kterym muze strllet na pozemnl 
clle i proti letadlum. 

30. Strelec mu£e strllet i 

z dSla i ze sprazeneho kulometu, 
elektrickym nebo rucnlm odpalovanim. 
Taky nabljec mu2e strllet 
z kulometu ruSnA. 

31. Je tam druhy kulomet rAze 7,92 mm, 
namontovany v predku trupu, ktery 
odpaluje pomocny ridic. VStsinou 
mu rlkame spodnl strelec, protoze 
to je jednou z jeho hlavnlch 
povinnostl. 

32. Mime tristive(HE), zApalne (WP), 
prubojnA-tankove (HVAP) a prfibojne 
s kuklou (APC). 

33. Dohromady mame 72 ran 90 mm streliva. 
To zahrnuje 10 ran pohotovostnlho 
streliva v prihradce u dAla. 

34. Marne vysavac upevnAny na hlavni 
dela a taky mAme vetracl zarlzenl 
uvnitr vSze. Na konci hlavnS je 
ustova brzda, ktera pomaha zkrAtit 
dAlku zAkluzu pri strelbe. 

35. MA dalekohled (teleskop) a periskop 
pro prlmou strelbu a kvadrant pro 
neprlmou strelbu. 


9 



36. Jak6 zarlzenl raajl ostatnl 
51enov6 osadky, aby videli 
z tanku, kdy2 prlklopy jsou 
uzavreny ? 


37* Kolik v£21 ten strednl tank ? 

38. Jakou m£ maximAlnl rychlost ? 


39. Jaky je obsah benzlnovych 
nAdrzl ? 

40. Jak£ je prtimirnA spotreba 
benzlnu na komunikaclch ? 


41. JakA je brodlcl schopnost 
strednlho tanku ? 

42. Kolikaorocentnl 3vah rauze tento 
tank vyjet ? 

43. Jaky druh pAsu pouzlvAte ? 


44. Se kterym druhem pAsii dosahujete 
nejlepslch vysledku ? 


45. MAte potlze s motorem, pokud 
se tyce mechanickych poruch ? 


46. Jaka vozidla mAte organizadnA 
oridelena pro zAsobovAnl roty 
benzinem a strelivem ? 


47. Kolik 90 mm streliva udrzujete 
v prostoru roty ? 

48. Jak ootom zAsobujete 5ety, kdyz 
ne od roty ? 


36. ftidiS, nabljec a spodnl strelec 
majl kazdy svtij periskop, namonto- 
vany ve svych prlklopech. Velitel 
tanku mA taky periskop a mimo 

to prfizorovA StSrbiny v kupoli. 

37. Priblizne 46 tun. 

38. Asi 55 km za hodinu. Zpravidla 
32 az 40 km ve volnem terAnu. 

39. MAme 2 benzlnovA nAdrfce. Jedna je 
na 450 1 a druhA na 600 1. 

40. Kdyz jsme dojeli naposled do bojoveho 
postaveni, rota spotrebovala 
prumernA 12 az 15 1 na 1 km pro tank. 

41. MusSeme brodit az do hloubky 1 m. 


42. Muzeme vyjet asi 60tiprocentnl 
svah. 

43. V posledni dobe byla potlz dostat 
ocelovA pasy, a proto jedna ceta 
pouzlvA gumove pasy. 

44. Nejvic tankistu dAvA prednost 
ocelovym pAsum, protore dele 
vydr^l. Gumove pAsy se snadno 
lamou a trepl, zejmena za chladneho 
pocasl, a musime je casto vymenovat. 

45. Moc ne. Ale za horkAho pocasl 
se motor zahrlva, a kdyz jsme 

na pochodu, musime obcas zastavit, 
aby se ochladil. 

46. Rota mA dve 2 l/2 tuny, ktere k tomu 
pouzlvame. NAkolikrAt jsme 
potrebovali dais! dopravnl 
prostredky a v takovem prlpadA 

nam je doda dopravnl rota 
pluku, ktery podporujem. 

47. MAme prlmo u roty dais! palebny 
prfimer pro kazdy tank. 

48. Odeblrame strelivo od pluku a 
dopravujeme ho prlmo k cetam. 
Strelivo je prevzato ve skutecnosti 
u dopravnl roty pluku. 


10 


49. Jak je organizov£n odbSr 
benzinu pro vozidla ? 


50. Jak4 jin£ organick£ vozidla mite 
u roty mimo tanky, nikladni 
vozidla a jeepy ? 

51. Fde prov^dite opravy a udrfcovdni 
tanku ? 


49. UdrSujeme sklad benzinu u roty 
a pouziv4me vlastnl vozidla 

k dopravg benzinu k cetim, kdekoli 
pr£v§ jsou. Uziv4me 250 1 barely. 

50. To jsou jedin£ vozidla, kter& 
m4me. 


51. Mens! opravy prov£dlme u roty 
nebo u Sety. VymSna motoru nebo 
v£t§l opravy jsou prov4deny 
v prapomlch dilnach, ktere maji 
vycvigene mechaniky. 


11 


pEchota obrnMch jednotek 


OTAzKY: QDPQVEDI: 


1. Jak .Iste dostal poslednl 1. 

rozkaz nro utok, pane Setari ? 


2. Kde v4m byl vyd£n poslednl 2. 

rozkaz ? 

3. Co jste d§lal v prostorn 3. 

soustredenl, kdyz jste cekal 

na velitele cety ? 


4 . Kde byla umlstSna pechota, pokud 4. 
jste byli v prostoru soustredenl ? 

5. Kolik pe§lch rot raelo byt v prvnlm 5. 
sledu za utoku ? 


6 . Kde mSla byt umlstena ta rota 6. 

v zaloze ? 

7. Jak dlouho tarn mely zustat ? 7. 


S, Jak mSla postupovat zAloznl 8. 

pechota po zahijenl utoku ? 


9. Jake spojenl jste mSli s pechotou 9. 
pri utoku ? 


10. JakS jine snojenl jste m£li 10. 

s pSchotou ? 


Velitele Set byli zavolani 
na velitelstvi praporu, a kdyz 
n£s velitel Sety pri§el zpet, 

?ekl n&n, jak^ je plin utoku. 

V prostoru soustredenl. 

Prezkusovali jsme tanky, jestli 
nemajl mens! mechanicke zlvady, 
naplnili jsme benzinove nadrze 
a prezkouseli jsme, jestli mame cely 
palebny prumer streliva. 

PSchota prisla do tehoz prostoru 
soustredenl,asi hodinu po nds. 

Velitel cety mi rekl, ze prvnl 
a tretl rota peslho praporu 
povedou utok. Druha rota mela 
zustat v zdloze pro prlpad, ze by 
nekter4 z utoclclch rot 
potrebovala zesllenl. 

Ta zustala v prostoru soustredenl 
s prvnl tankovou cetou. 

Tankov£ ceta a pesl rota mely 
opustit shromazdiste asi 5 minut 
po naiem vyrazenl k utoku 
z vychodistS. 

Co nejvlc jich m§lo jet 
na tanclch prvnl Sety, zbytek 
mSl postupovat za tanky. 

}fy jsme uzlvali pechotni radiostanici, 
kterou m£me namontovanou ve vezi 
tanku. U&xvali jsme taky opticke 
sign41y s vyjimkou prlpadu, kdy pSchota 
vyzadovala bodovou palbu na nSktere 
specialnl clle. 


12 


Na zadnl cisti kazdeho tanku je 
telefon, ktery pechota pouzlvd, aby 
se domluvila s velitelem tanku. 




11. Jak se manipuluje s tlm 
telefonera ? 


12. Kde byl Drednl okraj vaSeho 
vychodi§t§ k utoku ? 

13. Jak f signil nebo znamenl bylo 
dino k zahijenl utoku ? 

14. Jak byl prapor uvSdomgn, ze 
utok mi zaclt ? 


15. Kde bylo va§e vychodiste 
k utoku ? 


16. Jaky terennl tvar to byl ? 


17. Jaky signil byl pouzit, aby 
by la prelozena palba tankfi, 
kdy2 pSchota byla ve vychodisti 
pro zte5 ? 

IS. Jaky signil jste oouzili k prelo- 
£enl delostrelecke a minometne 
Dalby ? 

19. Pouzili jste bllou raketu. 

K Semu to bylo ? 


20. Ktere zbrane mely zahajit 
palbu, kdy2 jste vystrelili tu 
raketu ? 

21. Kolik jednotek j3te vlastnS 
podporoval se svou cetou ? 


. Kdy£ se telefon zvedne zvenSl, 
rozsvltl se cervene svitlo 
ve vezi. Kdyz velitel tanku chce 
mluvit s pesakem, blika svetlo 
na telefonnl skrlnce na zadku 
tanku. 

. Byla to okresnl silnice, kteri 
vedla kolmo k nasemu postupu. 

• 2idny signal nebyl pouzit. 


• VSichni dustojnlci a poddustojnlci 
si narldili stejn§ hodinky a 

v 05*30 viichni vyrazili. 

• Bylo to misto, kryte pred palbou 
a pozorovanlm, asi 200 m 

od prednlho okraje vychodiste 
k utoku. 

• Bylo to vlastne koryto vyschleho 
potoka, ktere vedlo do uzlabiny. 

. Pouzili jsme cervenou padikovou 
raketu. 


• Zelenou raketu. 


. Pechota mela naflzeno pouzit 
takovou raketu, kdyz potrebovala 
kourovou clonu na clli, aby 
zakryla svuj postup. 

. Jenom tankove cety, protoze jsme 
byli dost bllzko a tanky mohly 
polozit presnejsl palbu na cil. 

. Moje ceta mela spolupracovat 
s prvnl pesl rotou. Druhi 
tankova ceta s tretl pesl rotou. 


11 , 

12 , 

13, 

14, 

15, 

16 , 

17, 

18 , 

19 

20 , 

21 , 


13 


22. Kde byla umlstena rota 
tS8kych zbranl nebo rota 
doprovodnych zbrani praporu ? 


23. Kde byly zasazeny 81 mm 
minomety ? 


24. Jake byly vaSe rozkazy potom, 
kdyz pSchota obsadila ell ? 

25. Kde v orostoru cile mSla byt 
vase Seta umistSna ? 


26. Co mSla dSlat druha tankov& 
Seta ? 


22 . TSgkS kulomety mely podporovat 
utok palbou s vysiny, kterd byla 
za prednlm okrajem vychodistS 

k utoku. 

23. Kdyz jsme zah£jili utok, byly 
v postavenl na pravSm krldle 
praporu. Zastrlleli se uz pred 
utokem. 

24. Meli jsme se presunout na cil. 


25. Moje Seta mela podporovat pSsi 
rotu, se kterou jsme spolupracovali, 
a to hned, jak bychom Se 

dostali na kopec. Velitel praporu 
predpokladal moznost protiutoku 
nepratelskych obrnenych sil ? a proto 
n£s tam chtSl k zesllenl proti- 
tankovS obrany. 

26 . MSla tyS ukol, My jsme meli byt 
na leve stranS clle a druha ceta 
na prave. 


14 


2enijn1 jednotky - CAst i 


OTAZKY: 


1 . 


2 . 


3. 

4. 


5. 


6 . 

7. 

8 . 


9. 


10 . 


11 . 

12 . 


Podle udajfi ve vaAi vojenskA 1. 

knizce a oznaSenl jednotky 
na vaSem stejnokroji (uniforms) 


jste cetar od 113. zenijni 
roty, 13. pSAl divize. Jake 
je va§e vojenskA cislo ? 

Jakou funkci mate u jednotky ? 2. 

Jaky byl vAS ukol v dob§, kdy 3. 

jste byl zajat ? 

KterA minovA pole znAzornuje 4. 

tento olAn ? 

Vidlm, ze plin neni v mSrltku, 5. 


ale vidim z neho, ze minove 
pole je na rozcesti, ktere mA 
souradnice 93104231. Jak veliky 
prostor znAzornuje tenhle nacrt? 


Jaky druh min znAzornuje 6. 

tenhle krouzek, ktery mA 
uvnitr "X" ? 

A co tyhle AernA krouSky ? 7. 

JakA je vzdAlenost mezi 8. 

protitankovymi minarai ? 

JakA je vzdAlenost mezi 9. 

protipSchotnimi minami ? 

JakA je vzdAlenost mezi 10. 

Drotinechotnimi a protitankovymi 
minami ? 

Jakf vzor protitankovfch min 11. 

byl oouzit ? 

JakAho tlaku je potfeba 12. 


k vfbuchu takove protitankove 
miny ? 


2345678 


Ja jsem cetar a velim druzstvu 
minove cety. 

3el jsem se seznAmit s terAnem, 
ve kterAm jsem mel narizeno 
polozit dnes odpoledne miny. 

To je plAn minovAho pole, ktere 
jsem poloSil dnes rAno. 

50 x 75 m. 


To jsou protitankovA miny. 


To jsou protipAchotnl miny nebo 
nAslapnA miny. 

Jsou 5 m od sebe. 

Ty jsou 2 l/2 m od sebe. 

6 m. 


Pouzili jsme sovetskA miny TM-41. 


170 kg. 


15 



13. Jak se zneSkodnl sovCtskC 
miny TM-41 ? 


14. Jaky druh protipSchotnlch 
min pouzlvAte ? 

15. tik£ jiny vzor protitankovych 
min pouzlvate ? 

16. Jak^ vzor zapalovace se 
pousfclva ? 

17. Jaky tlak vyCaduje zapalovaS 
MUV, aby byl uveden v cinnost ? 

18. Jak velkCho tlaku je zapotrebl, 
aby byl uveden v Cinnost 
zanalovac VPF ? 

19. Jak se zneSkodnu.jl tyto 
zapalovace ? 

20. Jak jsou oznaCena minovA 
pole, aby je vase vlastnl 
jednotky poznaly ? 


21. Kdo vCechno dost£v£ tenhle 
plAnek ? 

22. Kdo vAm obvykle dAvA rozkazy 
k polozeni min ? 

23. Do jakA miry se rauSete uch^lit 
od vzoru, ktery je vAm dan ? 

24. Kolik muzu mA zenijnl rota ? 

25. Kolik je jich v minove Cete ? 

26. Kolik mu2u mA pontonovA Ceta ? 

27. Kolik muzfi mA mostnl ceta ? 

28. Kolik dustojnlku a muzft je 
u velitelstvl roty ? 


13. Aby se mina zneAkodnila, 
odSroubuje se tlakovA CepiCka 
na vrchu miny a opatrnC se 
vytAhne zapalovaC s rozbuskou. 

14. Rusk A protipAchotnl miny Pomz-2 


15. Pokud vim, jenom sovetske TM-41 


16. Uzlvajl se sovetske zapalovace 
MUV nebo VPF. 

17. Od 1 do 10 kg. 


18. To nevlm. 


19. To uz vam nereknu, uz jsem 
vam dal dost informaci 

o minacho 

20. MinovA pole jsou oznacena 
kovovymi kollky s kovovym 
trojuhelnlkem, kter£ je asi 

15 cm dlouhy a asi 12 cm Airoky 
V kazdAm rohu minoveho pole je 
jeden. Ty trojuhelnlky jsou 
natreny Cervene. 

21. VAechny vyssl a nizsl jednotky 
v divizi. 

22. Plukovnl operaCnl dustojnlk. 


23. Nesmlra se uchylit vubec. 


24. Pet dustojnlku a 190 muzu. 

25. Jeden dtistojnlk a 30 muzu. 

26. Jednoho dustojnlka a 76 muzu. 

27. StejnA jako pontonova. 

28. Dva dustojnlci a 8 muzu. 


16 


SenijnI jednotky - CAst ii 


OTAZKY: 


ODPOVfrU: 


29. Ke ktere SetS 113. 2enijnl 29 . 

roty patrite ? 

30. Co jste dSlal v te dobe,kdy 30. 
jste byl zajat ? 


31. JakA je va§e zarazenl 31. 

v Sets ? 

32. Kolik mu2& a dustojnlkti mA 32. 

ta Seta ? 

33. Kolik muzfi mA velitelstvl Sety? 33. 


34. Co dSlA ostatnl muzstvo ? 34. 

35. Kde je ostatnl material 35. 

krome mostnlho materiAlu, 

ktery byl v prostoru Sety ? 

36. Kde je velitelstvl divize ? 36. 

37. Jaky mostnl material 37. 

pouzlvAte u va§l jednotky ? 


38. Kdo vyrAbl ten materiAl 38. 

nebo SAsti, kterA pouzlvAte 
Dro stavbu raostu ? 


39. Jak se pouzlvA mostnl souprava 39. 
pro pechotu ve vasl armAdS ? 

40. Jak daleko od sebe jsou utoSne 40. 
pontonovA cluny ? 

41. Jak je ten most zakotven ? 41. 


42. K cemu se uSlvA utoSnA lAvka 42. 
M-1938 ? 


K mostnl Set8. 


NedSlal jsem nic, byl jsem 
zajat, kdy£ nase Seta byla 
prekroSena nepFltelem. 

Ja jsem pisar na velitelstvl 
cety. 

Jednoho dtistojnlka a 76 mu2u. 


Jednoho dustojnlka, zAstupce 
velitele Sety a plsare. 

To ja nevlm. 

Vzadu. V prostoru velitelstvl 
divi z e. 


To nevim. 

Ja znara jenom tri druhy.Mostnl 
soupravu pro pSchotu, utoSnou 
lAvku M-1938 a aluminiovou 
plovacl lAvku. 

Ten material jsme 
zlskali po II. svStove vAlce 
v EvropS. Ty souSAsti byly 
vyrobeny ve Spojenych stAtech. 

Ten most je pouzlvAn pro 
prepravu vozidel, stfeliva a 
zAsob. 

3 m od stredu ke stredu. 


Most je zakotven kotevnlmi lany 
a vodlclmi lany k hlavnlm 
kotvlclm lanum. 

Kdyz uderne sledy byly prepraveny 
pres reku v clunech, ten most 
slouzl k prechodu vojenskych 
jednotek a k prenASenl zAsob. 


17 




43. Z ceho se skl4d£ ten most ? 

43. Z fady mostovych dllu, kter4 
jsou navzijem spojeny. 

44. Jak dlouhy je mostovy dll 
a z Seho se skladi ? 

44. Mostovy dll je 3 l/2 m dlouhy 
a skl£d4 se ze dvou plovakti, 
mostnice a dvou postrannlch tySek 
zdbradll. 

45. Jak je ten most zakotven ? 

45. Most je drfcen kotvlclm lanem 
a vodlclmi lany nebo kotevnlmi 
lany. 

46. Jak4 je dSlka a Slrka tehle 
mostnl soupravy ? 

46 # Ta je 130 m dlouh& a 55 cm siroka. 

47. Jakou nosnost ma kazdy 
jednotlivf plovak ? 

47 . 200 kg. 

48. Jakl je kapacita toho mostu'? 

48 . Kapacita normalnlho mostu je 

75 muzu za minutu ve dne a 

40 muzii v noci. 

49. Kolik mufcu unese ten most, 
kdyz je zesllen ? 

49. Dvakr£t tolik ne2 za normalnlch 
podmlnek. 

50. Za jak dlouho muze byt ten 
most sestaven ? 

50. Dobre vycvicend Seta muze postavit 
6 az 9 m za minutu. 

51. Jak se prepravuje tahle mostnl 
souprava ? 

51. Jedna mostnl souprava vyzaduje tri 
2 l /2 tunova nikladnl auta 
k prevezenl. 

52. K jakemu uSelu se pouzlv£ 
hlinlkova nlovoucl l&vka ? 

52. K rychlemu prechodu vodnlho toku 
p£31mi jednotkami. 

53. PopiSte ten most ! 

53. To ja nedovedu, slysel jsem 
jen, ze je 100 m dlouhy. 

54. Jakou m£ kapacitu ? 

54. To nevlm. 

55. Jak 6 doba je potfeba k jeho 
sestaven! ? 

55. Je postaven rychleji nez utoSn& 
14vka M-1938, ale presny cas mnS 
nenl zn&m. 

56, Z Seho se sklad& ten most ? 

56 . To ja nevlm. 


18 


PERSONAL BATERIE POLNIhO D£lOST$ELECTVA - CAsT I. 
OTAZKY: ODPOVSDI: 


1. JakA je va§e zarazeni 1 

v baterii ? 

2. Co tam dAlAte ? 2 

3. dak Sasujete zapalovace ? 3 

4. Dostali jste do prostoru vasi 4 

baterie nAjakou na§i 
dSlostreleckou palbu ? 

5. Jak se chrAnite pred naAi 5. 

d^lostreleckou palbou ? 

6. Kolik muzu mA obsluha vaseho 6 

dela ? 

7. Co ti rauzi dAlaji ? 7 


8. ZasAhli jsme nSkdy vase dSlo ? 8 


9. Bylo zniceno ? 9 

10. Byl nAkdo zasagen, kdy2 jste 10 

dostali naAi palbu ? 

11. Byl jeSte nekdo jiny ranAn 11 

ve va§1 baterii ? 

12. Byli tASce raneni ? 12, 

13. Nemysllte, ze meli AtAsti ? 13 


JA jsem obsluha u tretiho dAla. 


Casuju zapalovace a pripravuju 
strelivo k nabijeni. 

Na casovAni zapalovacfi pouzivAme 
Sasovaci kl£S a zapalovac 
vymenujeme klicem k zapalovaAi. 

Ano, jsme ostrelovani kaAdy den, 
nebo kazdy druhy den. 


U dela mAme okopy, ve kterych 
se vzdycky kryjem, kdyz 
nas ostrelujete. 

Deset. 


Jeden je dAlovod. To je rotny. 

Pak mAme cetare, ktery je miric, 
desAtnika, ktery je strelec, 
desAtnika ridice a sest svobodniku. 

Ne, ale vAera bylo zasazeno prvni 
delo. 

Nejdriv jsrae mysleli,ze ano,ale 
dAlostrelecti mechanic! ho 
opravili za pul dne. 

Ano, velitel prvni Sety a delovod 
prvniho dela byli ranAni. 

Ano, ctyri nebo pet jinych bylo 
ranAno minuly tyden. 

Ne, dostali jenom prvni pomoc 
od osetrovatele a vrAtili se do 
sluzby. 

Meli, protoze vaAe palba byla 
velice presnA. 


19 




14. Kolik vis najednou obsluhuje 
dilo ? 

14. 

Polovina obsluljy. 

15. Pro5 mite jenom polovinu 
obsluhy u dela ? 

15. 

Protoze se strldime po 24 hodinich. 

16. Jak je chrinino dilo pfed 
palbou ? 

16. 

Je zakopino a mime kolem pytle 
s piskem. 

17. Jak chranlte strelivo ? 

17. 

Mime pro nij vykopany kryt. Kdyz 


mime zustat na mlsti dels! dobu, 
vybudujeme kryt se strechou. 
Jinak, kdyz zustaneme jen kritce, 
prikryjeme strelivo nepromokav^mi 
plisti. 


18. Jak se jmenuje vi§ velitel 
baterie ? 

18. Kapitin Josef Zlimal. 

19. Co o nem soudlte ? 

19. Je to dobry vojik. 

20. Jak se Imenuje vis velitel 
oddilu ? 

20. Podplukovnlk Majer. 

21. Co o nem soudlte ? 

21. Ji ho neznara, ale slyiel jsem 
jednoho dustojnlka o nim rlct, 

2e je dobry. 

22. Jak iste vyzbrojen ? 

22. Mim karabinu rize 7,92 mm. 

23. Jak jsou vyzbrojeni ostatni 
muzi obsluhy ? 

23. VSichni majl karabinu rize 7,92 mm. 

24. Jaki zbrane mite na ochranu 
baterie ? 

24. Mime nekolik kulometu. 

25. Kolik kulometu to je ? 

25. Nevim presne kolik, asi 5tyri 

nebo pet, v kruhu kolem baterie. 

26. Jakou jinou ochranu mi vase 
baterie ? 

26. V noci je venku nekolik mu2fi. 

27. Jakf druh kulometti mite ? 

27. Nevim presni vzor, ale v armidi 
se jim rlki tezke kulomety, 
rize 12,7 mm. 

28. Jaky oodstavec majl ? 

28. Jsou namontoviny. na trojnozce. 

29. Mite nejake iini zbrani mimo 
karabiny u vasl polocety ? 

29. Ano, mime protitankovy raketomet. 


20 


30. Jakou m£ r&Si ? 

31. Kolik dustojnikti m&te ve vasi 
baterii ? 

32. ProS si nejste jist, kolik 
dustojnoM mate ve vasi 
baterii? 

33. Jaky byl smer palby vasich dSl ? 

34. S jakym n£m£rem jste strileli ? 


35. Jaky drah zamerovaSe u2iv6te 
u vaseho d£la ? 

36. Kolik ran strilite za minutu ? 


37. Jak jste z£sobovani strelivem ? 


38. Kolik muSstva je v muniSnim 
sledu ? 


30. 9 cm. 

31. P$t nebo sest. Nejsem si jist, 
kolik presne. 

32. Nekteri z nich jsou predsunuti 
pozorovatele a jsou jen zridka 
u baterie. 

33. Strileli jsme k jihu. 

34. Nevim presnS s jakou elevaci, 
ale hlaven dela byla vys nez 
obycejnS. 

35. U2iv£me Styrn4sobn£ opticky 
zam£rovac. 

36. Na kratSi dobu ctyri rany 

za minutu,a 2 rany za minutu, 
kdyz strilime cely den. 

37. To n£m dodava municnl sled 
baterie. 

38. To nevim. Videl jsem jenom 
muzstvo, ktere privazelo strelivo, 
a to byli obycejne tri vojici. 

Ti se obycejnS u baterie dlouho 
nezdrzi. 


21 


PERSONAL BATERIE POLNlHO D&OSTftELECTVA - CAST II. 
OTAZKY: OPPOV£dI: 


39. Jake je vase zarazenl 
v baterii ? 

40. Jak silnA je poloSeta ? 

41. Co delate jako delovod ? 

42. Co mlnlte radnjhn obsluhovAnlm 
dela ? 

43. Zamerujete sAm dAlo ? 

44. Proc nezameruje miric delo 
ookazde ? 

45. Jak chrAnlte delo ? 

46. MAte nAkoho nro zajistenl 
dela ? 

47. Odkud mA baterie muzstvo pro 
zajistenl ? 

48. Kolik mu2& mA municnl sled ? 

49. Co to muzstvo delA ? 

50. Jaky ukol a jakou hodnost maji 
ti muzi v municnlm sledu? 


39. Ja jsem velitel poloSety, 
dAlovod. 

40. Ja mam jednu 122 mm houfnici 
a 9 muzu. 

41. Dohllzlm na rAdne obsluhovAnl 
dSla. 

42. Dohllzlm, aby bylo SistSno a 
pripraveno ke strelbi a aby 
porAd melo vycvicenou obsluhu, 
pohotovou k palbe. 

43. Ne, to delA mirid nebo strelec. 

JA je Sasto kontroluju, abych m£l 
jistotu, ze delo je spravne 

zamlreno. 

44. Protoze mAm rozddlenou obsluhu 
na dvA smeny, abychom mohli 
strllet 24 hodin. To znamena, 

ze mirid a strelec delajl nakonec 
stejnou prAci. 

45. Je zakopAno a kolem mame pytle 
s plskem. 

46 . Ne, to je ukol baterie. My delo 
jenom zakopem a baterie obstarA 
zajistenl prostoru. 

47. To je z munidnlho sledu, z pomocneho 
druzstva a z velitelstvl baterie. 

48. Devet. 

49. Dopravujl strelivo z munidnlho 
skladu oddllu k baterii. 

50. Je tam rotny, ktery je velitelem 
sledu, tri desAtnlci, kterl jsou 
ridici taznych vozu, a pet vojlnu, 
kterl naklAdajl strelivo. 


22 




51. Kolik vozidel mA municnl sled ? 


52. Co dAlA ridic taSneho vozu ? 


53. Jak se dopravuje vaSe d£lo ? 


54. PouzlvAte ten vuz jest A pro 
neco jinAho ? 

55. Jak dostAvAte rozkazy k palbA ? 


56. Co to je ta streleckA 
ustredna ? 

57. Kdo obsluhuje streleckou 
ustrednu ? 


58. Kolik mu2fi mA streleckA 
ustredna ? 

59. Jake hodnosti a jakA funkce 
raa tech 7 osob? 


51. Majl 3 2 1/2 tuny s kratkym 
rozvorem a navijAkem a tri 
muniAni prlvAsnA (vleAnA) 
vozy M-10. 

52. To je jen takovy lepsi nazev 

pro I'idice nakladniho auta. 

53. MAme 2 l/2 tunovy nAkladni vuz 
s kratkym rozvorem a navijAkem, 
ktery pouzlvame k tazeni dAla. 

54. Ano, k dopravA obsluhy a vybavy 
dAla. 

55. Rozkazy prijdou do strelecke 
ustredny, kterA je predava 
dAlum. 

56. To je misto, kde se koordinuje 
strelba baterie. 

57. Ta je obsluhovAna velitelstvlm 
baterie pod kontrolou prvnlho 
dustojnlka. 

58. StreleckA ustredna mA 7 osob. 


59. Jsou tam dva poruclci. Jeden je 
prvnl dustojnik baterie a druhy 
je jeho zastupce. Pak jsou tam 
dva nadrotmistri -velitele cet 
jeden cetar - poddustojnlk pro 
strelbu, ten obsluhuje poSitacl 
stroj streleckA ustredny, jeden 
desatnlk - delmistr, t.j. delo- 
strelecky mechanik a desAtnik, 
ktery vede zAznamy o strelbe. 


60. 

ProA jsou u tak mal4 skupiny 
dva dflstojnici ? 

60, 

61. 

Kdo dAvA strelecke ustrednA 
rozkazy ke strelbA ? 

61 


ProtoAe se vySaduje, aby 
u streleckA ustredny mAl 
neustAle sluzbu jeden dfistojnik. 
ObyAejnA je to nAktery 
z predsunutych pozorovatelu, ale 
casto taky nAs oddil nebo i divizni 
delostrelectvo. Nekdy pesi jednotka, 
kterou podporujeme, vyzaduje palbu, 
ale obyAejnA ji vyzaduji skrz 
nekterAho z predsunutych pozorovatelu. 


23 


62. Kolik predsunutych pozorovatelu 
mate v baterii ? 

63. Proc mite tfi predsunute 
pozorovatele ? 

64 . Jakou hodnost mi predsunuty 
pozorovatel ? 

65 . Pracuie predsunuty pozorovatel 
s pechotou sim, nebo mi nekoho 
s sebou ? 

66. Jaky ukol mi ten 5eta? 
a svobodnlk ? 

67 . Jaki .line zvliStni skupiny 
mi baterie ? 


68. Co delajx tyhle skupiny? 


69 . Jak je organizovino velitelstvl 69 
baterie ? 


62. Mime tfi predsunute pozorovatele. 

63 . 0by5ejn£ podporujeme prapor pechoty 
a posilime predsunuteho pozorovatele 
ke kazde z peslch rot. 

64 . Vsichni na§i predsunutl pozorovatele 
jsou poruclci. 

65 . Kazdy predsunuty pozorovatel mi 
skupinu, kteri se sklidi 

z predsunuteho pozorovatele, 
cetafe a svobodnika. 

66. Cetar je pitra5 a svobodnlk je 
radiotelegrafista a telefonista. 

67 . Mime velitelstvl baterie, orientaSnl 
druzstvo, spojovacl druzstvo 

a pornocne druzstvo. 

68. Velitelstvl baterie deli veskerou 
kancelirskou prici pro baterii. 
OrientaSni druzstvo providl 
vymerovinl. Spojovacl druzstvo 
stavi strelecke telefonnl vedenl 
k predsunutym pozorovatelum. 

Pomocne druzstvo mi veskery 
pomocny personil baterie, jako 
kuchare a mechaniky. 

Ji neznim ani organizaci velitelstvl 
baterie, ani spojovaclho, ani 
pomocneho druzstva. Na velitelstvl 
baterie je starsina baterie, ve spojo- 
vaclm druzstvu je spousta spojaru 
a v pomocnem druzstvu jsou kuchari 
a mechanici. 


24 


PftEDSUNUTt POZOROVATEL POLNlHO D£LOSTftELECTVA. 
OTAZKY: ODPOVfiDI: 


1. Kde je umistAna vaAe baterie ? 1. 


2. Kde je vaAe pozorovatelna ? 2. 

3. Kclik del mA vase baterie ? 3. 

4. Jak je organizovAna vase 4. 

baterie ? 

5. Kolik del mAte v Dalebnych 5. 

AetAch ? 


6. Jsou vase dela tazens v zAvesu, 6. 
nebo jsou samohybnA, na pAsech ? 

7. Co pouzivAte k tazeni del ? 7. 

8. Kolik nAkladnich vozidel 8. 

mA vaAe baterie ? 

9. Jska je nosnost tech vozidel ? 9. 


10. Jsou vsechny ty 2 l/2 tuny 10. 

s nAhonera na Aest kol stejnA ? 


11. K cemu pouzivAte tu l/4 tunu 11. 
s nAhonem na 4 kola ? 

12. Jak se jmenuje vas velitel 12. 

baterie ? 

13. Je to dobry velitel baterie ? 13* 


Moje baterie je umistena asi 
1500 m severnA od me pozorovatelny. 

To je na kote 452, kde jste mi 
zajali. 

MAme Atyri 122mm houfnice. 

MAme 2 palebnA Sety, pozorovacl 
cetu, municnl cetu, velitelstvl 
a pomocnou cetu. 

Kazda palebnA ceta mA 2 dela. 


Nase dela jsou dopravovAna 
v zAvAsu. 

PouAivAme nakladnl vozidla. 
Devet. 


Osm z nich je 2 l/2 tun, s nAhonem 
na vAech Aest kol,a jedno je l/4 
tuna, s nAhonera na vsechna ctyri 
kola. 

Ne, Atyfi, kterA pouAlvAme pro 
dopravu del, jsou vozidla s malym 
rozvorem a navijAkem. Ta druha 
ctyri nAkladni vozidla jsou bAzne 
21/2 tuny s nAhOnera na vAechna 
kola. 

To je velitelsk® vozidlo pro 
velitele baterie. 

KapitAn Josef Zlamal. 


Jeden z nejlepsich. Byl v delo- 
streleckem ucilisti a skutecnA znA 
svou prAci. Je prisny, ale spravedlivy 
ke vAemu muzstvu v baterii. Je vel m i 
oblfben a mA nejlepAl baterii 
v oddllu. 


25 




14. Jak se jmenuje v£s velitel 14. 

odd!lu ? 

15. Je to dobry velitel oddllu ? 15. 

16. Jak vyBadujete palbu od vasl 16. 

baterie ? 

17. Je telefon to jedine 17. 

spojenl, kterA mAte ? 


18. Jaky vzor telefonu pouzlvAte ? 18. 


19. Jaky drah radiostanice 19. 

uzivate ? 

20. Jake mate spojenl s pechotou ? 20. 

21. PouzlvAte pro to spojenl 21. 

Dolni telefon EE 8 ? 

22. Mate radiotelegraficke spojenl 22. 

(radiospojeni) s pechotou ? 


23. Jake mate spojenl s oechotou, 23. 

kdyz jste na hlldce ? 


24. Co je to za vysllacku ? 24. 


25. Mfizete se touto AN/ABC-10 25. 

dohovorit s baterii ? 

26 . Jak se provAdi to predAvAnl ? 26. 


27. Jake kryci jmeno uzivate pro 27. 

spojenl s baterii ? 

28. Jake kryci jmeno pouzlvAte, aby 28. 
vedeli, ze jste to vy ? 


To je podplukovnik Vaclav Janata. 


Dost dobr£ , ale mel jsem uz 
lepsi. Mysllm,ze je asi tak 
prumer• 

ZavolAm je telefonicky a reknu 
jim, 2e potrebuju palbu. 

Ne, mAm taky radiostanici, kterou 
pouSlvAm, kdyz telefon nefunguje. 

Pro spojenl s baterii pouzlvAme 
typ EE8A. 

My mame radiostanici model ABC 6. 


Telefonicke. 

Ne, pouzivAm naslysny telefon 
pro spojenl s pSchotou . 

Kdyz s nimi nejdu na hlidku, pak 
nAslysny telefon je jediny 
zpusob,jak se s nimi miizu spojit. 

Oni po§lou radiostanici, kterA 
obstara spojenl s jejich 
velitelstvlm. 

To je novy model, ktery prave 
zacali uilvat. Muslim, ze je to 
AN/ABC-10. 

Ne, volAm pechotu a ta predA 
mou zpravu baterii. 

VolAm radiem pechotu a potom oni 
predajl zpravu telefonicky oddllu 
a odd11 pak volA baterii. 

Kryci jmeno me baterie je "BllA sova 


PouzivAm taky kryci jmeno "BllA sova 


26 


29. Jake kryci jmeno pouzivite 
pro spojeni s pichotou ? 

30. Jake kryci jmeno pouzivite 
pro spojeni s va§im oddilem ? 


31. Jak Sasto mSnite kryci jmeno ? 


32. Jake je vase kryci jmeno 
pro radio ? 

33. Na jaki cile mite dovoleno 
strilet ? 


34. Kolik mufcu musi rait ten cil, 
abyste na nij strilel ? 

35. Strilite vzdycky na skupinu 
8 az 10 muzu ? 

36. Strilel byste na jedno 
nikladni auto ? 


37. Kolik streliva mtizete 
spotrebovat ? 

38, Jaki jsou vase omezeni 
ve spotrebe streliva ? 


39. Znameni to, Ze mMete vystrelit 
100 ran na malou skupinu 
vojiku ? 

40. Kolik streliva udrzujete 
v baterii ? 

41. Kolik ran je palebny prumer ? 

42. Proc zrovna 250 ran je palebny 
prumer ? 


29. To je "Bodik." 


30. Zikladni kryci jmeno pro spojeni 
s oddilem je "Sova". Jedine 
kryci jmino, kteri jsem kdy uiival, 
je "Sova 3" pro spojeni 

se streleckou ustrednou. 

31. Poufcivime stile stejni^pro telefon, 
ale kryci jmeno pro radio se meni 
kaSde dva nebo t?i tydny. 

32. Pou2ivali jsme totez kryci jmeno 

i pro radio, ale melo by se zmenit 
v nekolika dnech. 

33. Skoro na kazd f cil. Jedine omezeni 
je, Ze cil musi byt dost veliky, 
aby to stalo za to na nej 
strilet. 

34. Jakikoliv skupina, kteri mi 
aspon 8 &Z 10 muzu. 

35. Ne, nikdy chceme, aby se priblizili, 
abychom dostali zajatce. 

36. Ano, mim rozkaz strilet na jake- 
koliv motorove vozidlo, ktere 
uvidim. 

37. Prakticky tolik, kolik chci. 


38. Omezeni mim jenom v tom pripade, 
kdyz mime zvlistni palebny ukol, 
pro ktery musime usetrit strelivo. 

39. Ne, nemim dovoleno plytvat 
strelivem. Musim na ka2d£ cil 
zvolit primireny po&et streliva. 

40. Mime jeden palebny prumer pro delo. 


41. Palebny prurair je 250 ran. 

42. Protore to je privi tolik, kolik 
muzeme presunovat vlastnimi 
prostredky. 


27 


43. Jak£ druh stfeliva pouzlvate ? 

44. Jaky druh stfeliva byste 

oouzil na nekrytou pechotu ? 


45. Ktery druh zapalovace 
je nejlepsl ? 

46. Jaky druh streliva byste pouzil 
na pechotu v zakopech 

(na krytou pechotu) ? 


47. Jakym druhem stfeliva byste 
strilel na nakladnl vozidlo ? 

48. Jaky jiny druh stfeliva 

mite mimo tflStive stfelivo ? 

49. PouSlvate jednotni stfelivo 

nebo nabojku a stfelu (nejednotne 
stfelivo) ? 


43. To zaleSl na cili. 

44. Pouzil bych tflitive stfelivo, 

a to bu5 s casovaclm zapalovacem, 
nebo s proximalnlm zapalovacem, ktery 
je uveden v Cinnost vnejilmi 
vlivy pobllz clle, nebo s okamzitym 
zapalovacem. 

45. Proximalni zapalovac je nejlepsl, 
ackoliv. casovacl je skoro stejne 
dobry. 

46. Pouzil bych tflstive stfelivo 

s ruznymi zapalovaCi. Kdyby byla 
pichota ve vybudovanych krytech, 
pouzil bych zapalovac se zpozdenlm. 

47. Pouzil bych tflitive, s proximalnlmi 
a okamzitymi zapalovac!• 

48. Mame tflstive protitankovi, koufove 
a zipalni. 

49. Pouzlvame stfelivo s nibojkou 
a stfelou. 


Poznamka: Ne.iednotne stfelivo (Semi-fixed) mi stfelu a nabojku zvlist, 
a do nibojky je moCno dit r&zny poSet niplnl. Jednotni stfelivo (Fixed) 
ma jednotnou napln, kterou nenl mozno menit. Heat znameni tflstivi 
protitankove. VT znamena proximalni stfelivo. Casovaci zapalovaC 
(Time fuze) vybuchne po uplynutl pfedem urcene doby. Narazovy zapalovac 
(Super-Quick fuze) vybuchne pfi narazu. ZapalovaC se zpozdinlm (Delay 
fuze) vybuchne l/32 vtefiny po narazu. 


50. 

Jaky je nejvetsl dostfel vasich 

50 


del ? 


51. 

Jaky je nejmensl dostfel vasich 

51 


del ? 



Mohou stfllet pfiblizni 14.CX)0 m 
Muzeme zaclt palbu od 350 m. 


52. Jak koordinujete palbu 
s pichotou ? 


52. Ve dne uzlvi pechota barevne 

koufovi signaly k pfelozenl (nebo 
zastaveni) palby a v noci 
ruznobarevne signalni rakety 
s hvezdami. Signalni znameni 
jsou smluvena pred zacatkem 
operace. 


28 



53. Jaky ukol m4 va§e baterie ? 

54. Jaky ukol ma pgchota ? 


53. Podporovat pechotu palbou. 

54. Ta se tecl zarizuje pro obranu, 


Note to exchange 52 . 

to lift fire 

to shift 


1. to shift fire 

2. to cease or suspend fire 

to transfer'from one target 
to another 


29 



OTAzKY: 


STYCNf D0STOJNIK POLNIHO DELOSTRELECTVA 


1. JakA je vase zarazenl ? 


2. JakA jsou vaAe povinnosti ? 


3< Se kterou cast! pAAl jednotky 
pracujete ? 

4. Se kterym stabem pesl jednotky 
pracujete ? 


5. Jak se vAm llbl prAce 
s pAchotou ? 


6. Pro kterou baterii jste stySnym 
dustojnlkem ? 

7. Kolik stycnych dustojnlku 
ma vAs oddil ? 

8. Co delajl ti ostatnl tri stycnl 
dustojnlci ? 


9. Jaky je rozdil mezi stycnym 
dustojnikem, ktery pracuje 
u velitelstvl pAslho pluku,a tlm 
ktery pracuje u velitelstvl 
peslho praporu ? 

10. Kde je velitelstvl pAslho 10 

praporu, s kterym pracujete ? 

11. Kdo je velitelera pAslho praporu ? 11 

12. Jaky on Je jako vojAk ? 12 


1. Ja jsem stycny dustojnik polnlho 
dAlostrelectva. 

2. Pracuju s pAsl jednotkou, kterou 
podporuje muj oddil, a pomAhAm 
koordinovat palby, ktere od nas 
dostavajl. 

3. Pracuju prlmo s pAslm stAbem 
na jejich velitelstvl. 

4. Zpravidla pracuju se stAbem 
pAAlho praporu, ale pracoval jsem 
i se stAbem pAslho pluku. 

5. MAm ji rAd, protoze to je 
prllezitost jim ukAzat, kolik 
dobreho pro nA delostrelectvo 
delA. 

6. JA nepracuju pro baterii, ale pro 
349. oddil polnlho delostrelectva. 

7. U oddllu mame 4 stycne dustojnlky. 

8. Totez co jA. Dva pracujou s dalslmi 
pAslmi prapory toho pluku a tret! 

~je u velitelstvl peslho pluku. 

9. Velmi maly. Stycny dustojnik u pluku 
mA vAtsl usek, ale fakticky dAlA 
stejnou prAci, t.j. koordinuje veskere 
delostrelecke palby, ktere je mozno 
obdrAet pro tu jednotku. 

Je to kamennA budova na severozApadnlm 
svahu koty 396. 

Major ZlAmal. 

ZdA se byt dobry. VAichni prlslusnlci 
velitelstvl praporu ho respektujl 
pro jeho schopnosti a jako clovAka. 


30 



13* Ktery pe§i prapor to je ? 

14. Kde je zasazen vis 
delostrelecky oddll ? 

15. Kde jsou umlstiny baterie 
(delove baterie) ? 


16, Jak se jmenujou velitele 
bateril ? 


17. Jak se jmenuje vi§ velitel 
oddllu ? 

18. Je to dobry dilostrelec ? 


19. Kdo je velitelem delostrelectva 
divize ? 

20. Jakjr je to velitel ? 


21. Kde je diviznl dSlostrelectvo 
umlstino ? 


22. Na kteri strane cesty to je ? 


23. Je to pred potokem, nebo 
za potokem ? 

24. Jaky druh pozorovinl mite 
pro strelbu ? 


13. Tret! prapor pislho pluku 29. 

14. V malem udoll, zipadnS od 
vysiny 503. 

15. Baterie "C" je v udoll 

s velitelstvim oddllu. Baterie 
’’A” je v udoll hned na zipad 
od velitelstvl. Baterie *'B" 
je vychodne od velitelstvl 
oddllu. 

16. Nevlm. Dlouho uz jsem nebyl 

u bateril a slysel jsem, ze byli 
vystrldani. PfivodnS to byl kapitan 
Beran u baterie "A M , kapitin 
Stransky u baterie "C" a nadporuSik 
Petr u baterie "B". 

17. Podplukovnlk Majer. 


18. Ano, jeden z nejlepslch. Rozuml 
opravdu vsemu, vl o vsem, co se 
dije u oddllu,a kazdy s nlm rid 
pracuje. 

19. Generalmajor Martin Sadlon. 


20. Nejlepil jaky muze byt. Viechny 
jeho delostfelecki teorie jsou 
predniseny v delostreleckem 
uSilisti. 

21. Asi 1 l/2 km severae od 
velitelstvl oddllu, v lese, 

v tom mlsti, kde cesta vede pres 
potok. 

22. Je to na prave strane cesty, kdyz 
jdete na sever a asi 100 m od ni. 

23 . Je to prive pred potokem. 

24. NemSm prime pozorovinl, ale 
pracuju s predsunutymi pozorovateli 
a delostreleckymi leteckymi 
pozorovateli. 


31 


25. Co to je dSlostrelecky 25. 

letecky pozorovatel ? 


26. Kolik leteckych pozorovatelu 26 . 

ma oddll ? 

27. Jake m£te spojenl s leteckymi 27. 
Dozorovateli ? 


28. Je to radio jediny zpusob 28. 

spojenl s vasimi pozorovateli ? 


29. Mate jenom jednu prlmou linku 29. 
k velitelstvl delostreleckeho 
oddllu ? 

30. Jak se provadl to predavdnl ? 30. 


31. Kde je velitelstvl peslho 31. 

Dluku ? 

32. Kde je velitelstvl divizs ? 32. 

33. Kde v mestS je umlsteno ? 33. 


To je pozorovatel, ktery leta 
nad neprAtelskym uzemlm 
v lehk6m letounu. 

Mme 2 lehke letouny a oba 
pouzlvame pro letecke pozorovanl. 

M4m radiostanici AN/ABC-6, kterou 
se muzu domluvit s pozorovaclmi 
letouny i s predsunutymi 
pozorovateli. 

Me, mam prlmou telefonnl linku 
k predsunutym pozorovatelum, 
a kdyz ta je prerusena, muzu 
pouzlt pechotnl telefony. V prlpade, 
ze nemuzu dosahnout spojenl 
s leteckym pozorovatelem radiem, 
zavolAm oddil, a oni s nlm vejdou 
ve styk. 

Ano, ale kdyz linka nefunguje, muzu 
pouzlt pechotnl telefon k predinl 
zprav pro oddll. 

Zavolam pesl pluk a pokouslm se dostat 
delostrelecky oddll prostrednictvlm 
delostreleckeho stycneho dustojnlka, 
ktery je u pluku. Kdyz jeho telefon 
nefunguje, musl pechota volat divizi, 
potom divize vola diviznl delo- 
strelectvo^ a diviznl delostrelectvo 
volA muj oddll. 

Nejsem si jist. ESyl jsera tarn jen 
jednou a to bylo uz za tmy. 

Ma byt v Mezirlcl. 

Nevlm, kde presnS je, ale oni se 
obycejnS zarldl v nejvetsl budove 
ve meste. 


32 


OTAZKY: 


styCn! dBstojnIci (PLUK) - CAST I. 
POPOVS)!: 


1. Jak se jmenujete ? 

2. Od ktere jednotky jste ? 


3. Jake jsou vaAe povinnosti 
i velitelskA roty ? 

4. U kterA jednotky pracujete 
jako stycny dustojnik ? 

5. Ke ktere divizi patri ten pluk ? 

6. Kdo je velitelera toho pluku ? 

7. V jakAm vztahu je pAAi pluk 62 
k pAAimu pluku 26 ? 

8. Co tvorl hranici mezi temito 
dvAma jednotkami ? 

9. Jake stycnA jednotky (stycnA 
opernA body) mA pluk 26 podel 
tAto hranice ? 


10. Krizuje ta cesta reku ? 

11. DA se ten most pouzit pro 
tezkou doDravu ? 

12. Da se ten most poufcit pro 
40titunovA tanky ? 

13. Mohou ten most prejizdAt lehkA 
vo z id la, jako l/4 nebo 
jednotunovA ? 


14. Jake stycnA jednotky mA pluk 62 
podel tAto hranice ? 


15. Kolik muzti maji tyto stycne 
opArnA body (tyto stycnA 
jednotky) ? 


1. Urban. 

2. Od velitelskA roty, pASl 

pluk 26, 9. pAA1 divize. 

3. J4 jsem sty2n£ dtistojnfk. 


4. U pAsiho pluku 62 . 


5. Ke 12. pAsl divizi. 

6. Plukovnlk Kaban. Mysllm, 
ze se jmenuje Rudolf. 

7. To jsou sousednl pluky. 62 je 
nalevo, to je na jih od 26 . 

8. Cesta Doubravice-Hradec. 


9. Asi 50 m od reky a asi 10 m 
od cesty je silny operny 
bod. Je ve skupine borovic, 
na malem kopecku. 

10. Ano, tam u toho opArnAho bodu je most. 

11. Co tlm mysllte ’’tezkou dopravu" ? 

12. JA nejsem zenista, ale rekl bych, 

2e ne. 

13. Ja jsem slysel, ze unese nakladni 
vozidla az do 2 tun. Aspon to je to, 

co mi rekl plukovnl operacnl 
dustojnik, ktery to vAdAl od zenista. 

14. Maji tam silne obsazeny stycny 
operny bod ve skupinA stromu proti 
opAmAmu bodu pluku 26 . 

15. Mysllm, ze v kazdem postavenl je 
jedna ceta, ale nevim to urcitA. 


33 




16. JakA protitankovA jednotky 
kryjl palbou most a cestu ? 


17. Jaky vyznacny terAnnl tvar je 
v bllzkosti tohoto postavenl ? 


18. V kterem smeru od mostu je to 
postavenl ? 


19. Kolik je tarn protitankovych dAl 
a jakA rAze ? 


20. ftekl jste, ze ta dAla jsou 

od vaseho protitankovAho pluku. 
Kolik takovych zbrani je u 
vasl divize? 


21. Jaky druh palebnAho postavenl 
majl ta dAla ? 

22. Kde je postavenl prednlch 
strAzl vaAeho pluku ? 


23. Mate nejakA postavenl, jako 
naslouchacl stanovistA nebo lAcky, 
na zapadnl strand reky ? 

24. Jak jsou rozmlsteny roty vaseho 
oluku ? 


25. Prvnl rota kterAho praporu je 
nalevo, kdyz se dlvAte kterym 
smerem ? 

26. A te5, kde je hranice mezi tAmi 
dvema rotami ? 


27. Kde je druhA rota ? 

28. JakA jednotka je napravo od tret! 
roty ? 


16. Je tam nAkolik protitankovych 
dAl od protitankovAho pluku nasi 
divize, v postavenl asi 100 m 

po cestA nahoru. 

17. Ja jsem nikdy nevidel jejich 
rozmistAnl v terenu, ale podle 
situacnl mapy je to postavenl 
na mlrnAm svahu u zatASky cesty. 

18. Skoro prlmo na yfchod. MofcnA, 

ie trochu jiznAji, ale prakticky 
je to vychodnlm smerem. 

19. Jsou tam dvA samochodky 105 mm. 
Samochodky, to jsou samohybnA 
dAla. 

20. Nevlm, protoze diviznl styAny 
dustojnik, t.j. kapitan RiiziAka, 
onehdy rekl, ze nAkolik samohybnych 
dAl bylo prideleno jine jednotce. 
Nerekl, ktere. 

21. KromA toho, co jsem vAm uz rekl, 
o tom nic nevlm. 

22. Postavenl prednlch strazl 
je podel vychodnlho brehu reky 
Rusavy. 

23. JA jsem neslysel o zAdnych. To je 
obycejne prAce praporft. 


24. Pockejte, muslm si vzpomenout. 

Prvnl rota je nalevo a treti rota 
je vedle nl. 

25. To je prvnl rota prvniho praporu. 

Je to nalevo, kdyz se divAte na zapad 
z vasl strany. 

26. Nejsem si jist, ale mysllm, ze je to 
udoll pribliAnA 900 m severne 

od hranice mezi pluky 26 a 62 . 

27. Ta je v zaloze praporu 
v Jesenici. 

28. Druhy prapor. 


34 


29. Co je hranici mezi prvnlm 
a druhym praporem ? 

30. Jak^ zvlAStnl terAnnl tvar je 
y bllzkosti toho brodu ? 

31. Kolik brodti je v okoll ? 

32. Co tvorl hranice jednotek 
u druheho praporu ? 

33. Kde je tret! rota ? 

34. Az kam doprava sahA 2. prapor ? 

35. Ke ktere divizi patrl 
organizacne pluk 30 ? 

36. Co je hranici mezi temi 
dvAma pinky ? 


29. Je to polnl cesta, kterA se tAhne 
dolu ke brodu v rece. 

30. 2Adny, mimo ostrilvek uprostfed 
reky, pres ktery vede ta cesta. 

31. 2adny, pokud vim. 

32. To nevim. Vim jenom, 2e druhA 

a tret! rota jsou v bojovA linii. 

33. NemAm to nejmensl tusenl. 

34. AS k pluku 30. 

35. to je Sast nasi divize. 

36. Potok Doubrava. 


35 


styCn i dQstojnIci (pluk) - CAst ii. 

OTAZKY; ODPOVfiDI: 


37. Jaky styk jste mel 37. 

s peSlm olukem 30 ? 

38. P4§1 pluk 19 byl ned4vno 38. 

v bojov4 linii na tom useku. 

Co se s nlm stalo ? 

39. Jak to mysllte, "v noci” ? 39. 

40. Pro6 byl pluk 19 vyta^en 40. 

z bojov4 linie ? 


41. Kde jste slysel tuhle zpravu ? 41. 

42. Vratme se k vasemu pluku. Kde 42. 
je ctvrta rota druheho 

praporu ? 


43. Kde je tretl prapor ? 43. 


44. Kde je velitelstvl pluku ? 44. 

45. Presn& - kde ve vesnici ? 45. 

Popiste mi umlstenl velitelstvl. 


46. Jak& jsou obranni opatrenl 46. 

uvnitr vesnice na ochranu 
velitelstvl ? 

47. Kter4 jine jednotky chranl 47. 

vesnici a velitelstvl ? 


Vubec z4dny. To jedin4, co vim 
o t4to jednotce,m4m ze situaSnl 
mapy a z reel, ktere jsem slyiel 
u pluku. 

Byli vystrldani v noci plukem 30. 

Nic jsem neslySel o tom, kde je 
tec! pluk 19, ale byli vystrld4ni. 

V tomhle prlpade mam na mysli 
minulou noc. Strlddnl melo byt 
skonceno v pet hodin dnes rano. 

No, mohlo by to byt pravidelne 
strldanl pluku, ale ja osobnS 
mysllm, ze to tak nenl. Mysllm, 
ze je to proto, 2e u2 nejsou 
schopni boje. Jak vlte, byli pred 
tydnem zle biti. Slysel jsem, ze 
ztratili asi dvacet procent muzstva. 

Kapitdn Ruzicka mi to rekl. 

Ta zajis£uje krizovatku cesty Paseky- 
-Lhota a cesty, kter4 tvorl 
hranici mezi prvnlm a druhym 
praporem. 

Ten je v lese, prlmo na zapad 
od velitelstvl pluku. 

Ve vesnici Paseky. 

Velitelstvl je na MNV a personal 
pro osobnl a zasobovacl veci je 
na poste. Velitel je ubytovdn 
v dome predsedy MNV. 

Vsecko co vim je, ze prvnl rota 
tretlho praporu chranl velitelstvl 
pluku. 

Je tarn nekolik 75 mm samohybnych 
del od protitankove roty pluku. 

Ja jsem vidgl dv4. 


36 




48. Kde je umistena protitankova 
rota ? 

49. Kde je presn§ umisteno 
velitelstvi tretiho praporu ? 


50, Kde je to vzhledem k cestS, 
ktera vede z Pasek na zapad ? 

51. PresnS kde v lese je umistSno 
velitelstvi praporu ? 


52. Jsou vsechny casti velitelstvi 
praporu v selskem stavenl ? 

53. Kdo je velitel praporu ? 

54. Jaky dustojnik je podplukovnik 
Seifert ? 

55. Pro5 ? 


56. Kdo je operaSni dustojnik 
oraporu ? 


57. Jak je schopny Filip jako 
operaSni dustojnik ? 

58. Kdo je zpravodajskym 
dustojnikem Draporu ? 


59. Proc ? 


48. To nevim. Dela jsou odvelena 
od roty a pridelena praporum. 

49. To je na vychodni strane kopce, 
v lese, asi 3/4 km zapadnS, 
smerem k Pasek^m. 

50. Cesta vede asi sto metru od lesa. 
Les je na jizni strane cesty. 

51. Operacni dustojnik pluku, major 
Kar4sek, mi rikal, 2e to je 

ve velkem selskem staveni. 

52. Nevim. Nikdy jsem tarn nebyl. 


53. Podplukovnik Seifert. 

54. Zd& se, ze ho muzstvo nema prilis 
radc. 

55. To nevim. PriSel k pluku asi pred 
tydnem a j£ jsem se s nim je§t§ 
nesetkal. 

56. To je mtij pritel kapitan Filip. 

Je to ten, ktery mi rekl, ze 
podplukovnik neni obliben 

u muzstva. Nerekl proc, 

57. Je velmi dobry. Kazdy myslel, ze 
prevezme velitelstvi praporu. 

58. To je kapitan Kucera. Filip rik£, 
ze je to vynikajici dustojnik. Zd4 
se, ze vi vSechno o vasich 
jednotkich, kdyz prapor je 

v postaveni. Mluvi se o tom, ze 
Kucera pujde na misto zpra- 
vodajskeho dustojnika pluku. 

59. No, major VanSk, zpravodajsky 
dustojnik pluku, je pokl&dan 
za nejlepsiho u divize a ma 

do tydne nastoupit misto u zpravo- 
dajsk4ho oddeleni divize. Kucera 
prevezme jeho misto u pluku. 


37 


STyCnI DflSTOJNlCI (PLUK) - CAST III. 


OTAZKY; 

60. Kdo je vAs velitel pluku ? 


61. Jaky velitel je ten 
plukovnlk Ctastny ? 

62. Co tlm mysllte "velmi dobry 
dustojnlk" ? 


63. Jaky dustojnlk je major 

Karas ek, operacnl dustojnlk- ? 


64 . ftekl jste, ze zpravodajsky 
dustojnlk, major Vanek, 

je mimorAdne dobry ? 

65 . ftlkAte, ze myslite, ze kapitan 
Kucera prevezme jeho mlsto 

u pluku ? 

66. Ktery dustojnlk mA na starosti 
osobnl veci ? 


67 . To kapitAn VAclavlk asi 

nebude velmi dobr£ dustojnlk ? 


68. Je pomalA u celA divize ? 

69. Od koho ? 


70. Jak se povysuje u peSlho 
pluku 62 ? 

71. Kdo je hospodA? u pluku 62 ? 


ODPOVEDI; 

60. Copak vy nic nevlte o na§l 
ednotce ? To je prece plukovnlk 
tastny. 

61. To je velmi dobry dustojnlk. 


62. No, jA mysllm, ze plukovnlk 
je velmi sbehl£ v taktice, 

a ackoliv prlsne dbA na kAzen, 
dustojnlci i muzstvo si ho vA21. 

A taky on je muj stryc. 

63. Plukovnlk raysll, ze je velmi dobry, 
ale jA mysllm, ze je domyslivy 
vytaha. Prideleny poddustojnlk 
delA vAtsinu jeho prAce. 

64 . Ano, major je jeden z nejlepslch. 
Bude brzy velitelem. 


65 . To se povidA. 


66. KapitAn VAclavlk. Je velmi 
nespokojen, ze delA prAci majora 
a je jenom kapitAn. 

67 . 0 ano, on je velmi dobry 
dustojnlk. To jen proto, ze 

z nejakeho duvodu je povysovAnl 
u nasi divize pomalA. 

68. To jsem slysel. 

69 . Od kapitAna Ruzicky, naAeho 
diviznlho stycneho dustojnlka. 

70. Neslysel jsem zAdne stlznosti. 


71. Novy dustojnlk, kapitAn Rieger, 
je nasfm zAstupcem velitele pro 
zasobovAnl. 




72. Jak4 je obvykla hodnost 
zastupce velitele pro 
zlsobovani ? 

73. Jak6 jsou vase beSne povinnosti 
jako stycneho dustojnika 

u pSsiho pluku 62 ? 

74. Jak6 ukoly (posllni) vlastnS 
provldite jako osobnl 

’eprezentant (zastupce) 
ulukovnika ? 


75. Delate si poznamky, tykajici 
se tSchto zamyslenych 
operaci ? 

76. Jaky jiny druh zprav obvykle 
doruSujete mezi temito 
jednotkami ? 


77. Jaky druh ole4t ? 


78. Jake postavenl, na priklad, 
ma dulezitost pro oba 
velitele ? 


72. Kapitln. 


73. Ja jsem osobnim reprezentantem 
velitele pluku. 


74. Predavam program hlidkovani mezi 
obema jednotkami a vyrozumivam 
svuj pluk, kdyz pluk 62 zahajuje 
zvl£stni akce. Vyrozumivam svtij 
pluk o zvolani a o ohlasu, ktere 
bude pluk 62 u2ivat behem tech 
24 hodin. Nejdulezitejsi prace, 
kterou podle operacniho dustojnika 
delam,je to, ze posloucham 

opera Sr.iho dustojnika pluku 62 , 
kdyz on a ostatni clenove toho 
§tabu projednavaji nejakou budouci 
operaci. Potom informuju majora 
Vanka o tech zamyslenych planech. 
Tim major VanSk predem vi o operaci, 
driv nez je o ni oficialne 
vyrozumen. 

75. 0 ano, uplne zdznamy. 


76. Osobnl vzkazy (zprivy) i pl4ny. 
Vlastne vsechno, co vyzaduje bud 
osobni styk, nebo co pro svou 
povahu nemuze byt svereno telefonu 
nebo ridiu. Taky predav&m oledty 
od jedne jednotky ke druhe. 

77. Oledty, ktere ukazujou postavenl, 
a naerty, ktere jsou dulezite pro 
oba velitele. 

78. Ta postavenl jednoho pluku, ktera 
hranici s usekem (pasmem) druheho 
pluku (bojovy styk pluku). 


39 


styCnI dSstojnIci (pluk) - CAst iv 


OTAZKY: QDPOVEDI: 


79. Kde je plukovni velitelstvl 79. 

pe§lho pluku 62 ? 

BO. Je nSjaky vyznamny bod pobllz 80. 
vaseho velitelstvl ? 


81 . Kde je v lese umlsteno 81 . 

velitelstvl ? 


82. 

Jsou vsechny slozky velitelstvl 
pluku v tom Drostoru ? 

82, 

83. 

Popiste cestu od pluku 62 
k svemu plukovnlmu velitelstvl. 

83 

84. 

Jake vojenske jednotky jsou 
umlsteny pobllS cesty mezi 
plukem 62 a Borovou ? 

84 

85. 

Ke ktere jednotce patrl 
ta baterie ? 

85 


Asi 1 km zApadne od Borov6, 
na jiznl strane silnice. 

Ne, je to v jedinem vetslm lese, 
ktery je v tom prostoru, jestli 
mysllte neco takoveho. Asi tislc 
metru zdpadnS od velitelstvl je 
dost veliky kopec, ftlka se mu 
kota 170, protoze to je jeho 
vylka. 

Polnl cesta, ktera vede od hlavnl 
silnice,se stacl k zapadu asi 
uprostred lesa. Velitelstvl je 
u t6to zatacky, na obou strandch 
cesty. Stromy zakryvajl cestu tak, 
ze ji nenl v tom mlstS videt 
ze vzduchu. 

Vsechny, krome plukovni vydejny, 
ktere se rik4 ’’plukovni tyl”. 

Nevlm, kde je umlstena. 

No, kdyz jdu od pluku 62, jdu 
po hlavnl silnici smerem k Borove. 

Asi na pul ceste mezi temi dv£ma 
body je umlstSna dSlostrelecka 
baterie. 

Podle oznacenl u silnice je to 
prvnl baterie kanonoveho pluku 112. 
Pokud je mi znamo, je to novy pluk. 
Ja o teto jednotce nic nevlm, ale 
major Volek, operacnl dustojnlk 
pluku 62, se domnlval, Ze je to 
dobrd jednotka. Zrejme majl piny 
stav, protoze jsem si jist, ze jsem 
vid&l ctyri dgla u baterie. Ano, 
jsem si jist, ze tarn byla Styri 
dSla. Dve byla napravo a dvg nalevo 
od silnice. Jsou vsechna za kopeckem 
a fcivymi ploty, ktere se tAhnou 
od severu k jihu. 


40 




86. Jak daleko jsou dSla 86. 

od sebe ? 

87. Jaki je rize tech dil ? 87. 

88. Jaki jina vojenski zarlzeni 88. 

jsou Dodil t6 cesty ? 

89. Jaki vojenski zarlzeni jsou 89. 

▼ mistS BorovS ? 


90. Jak to vlte, ze to je vydejna ? 90. 

91. Co je je§tS v tom mSste ? 91. 

92. Popiste svou cestu po svem 92. 

prlchodu do mesta. 

93. Jaki vojenski zarlzeni jsou 93. 

mezi Borovou a tlm rozcestim ? 

94. Pokracujte. 94. 


95. Jaky je oovrch ti silnice ? 95 . 

96. Je vhodni pro tankovy provoz ? 96. 


97. 

Jaky druh tanku ? 

97. 

98. 

Pokracujte. 

98. 

99. 

Jaki zarlzeni jsou mezi 

99. 


rozcestim a Habrinou ? 



6,ja bych rekl asi padesat, 
sedesat metru. Kdyz k tomu 
pripocltate silnici, sirka 
baterie je 250 az 300 metru. 

Jsou to kanony 75 mm. 

2idna, ktera bych byl vidil nebo 
o kterych bych byl slysel. 

No,tam jsou vzdjcky polnl cetnici. 
Taky jsem vidil, ze v minulych dvou 
dnech tarn byla zrlzena nSjaki 
vydejna. Ale nevlm jaki. 

ftekl mi to jeden polnl Setnlk. 

Civilnl nemocnice byla zmSnSna 
ve vojenskou polnl nemocnici. 

Mysllm, ze to je v3ecko>co je 
v tom raSste. 

Kdyz prijdu k hlavnl kri£ovatce 
ve meste, zaboclm doleva na silnici 
17. Jdu po ni, dokud neprijdu 
k rozcestl, to je asi dva 
kilometry. 

Pokud vim, 2adna. 


Na rozcestl se dim doprava, protoze 
je to kratsl. Na te silnici je 
spatne to, ze vede prllis bllzko 
fronty. Proto jsem byl zajat. Nenl 
to moje vina, protoze jsem sel 
po cestS, kterou mi urcil plukovnlk 
Stastny. 

Je to dobra sterkova vozovka. 

NevidSl jsem nikdy na cestS zadne 
tanky, ale videl jsem nejake stopy 
po pasech tanku. Uz si nepamatuju, 
kde a kdy. 

Ja nevlm nic o tanclch. Ja jsem 
jenom rekl, ze jsem videl stopy. 

Ta prava odbocka vede do Habriny. 

2adna. V tom prostoru je plno starych 
taborist, ale tecl tarn nejsou 
zadne jednotky. 


u 



100* Co je y HabrinS? 100. Asi Seta pesAku a nSkolik samo- 

hybnych dSl od pluku 62. Zastavil 
jsem se u nich a mluvil jsem 
s nimi onehdy, a rekli mi, ze jsou 
od pluku 62. Samohybna dSla byla 
rA2e 80 mm. PSSaci byli od prvnl 
roty prvnlho praporu. To je zAloSnl 
prapor. 

v tom mSstS ? 101. Nic. Je zniceno delostreleckou 

palbou a leteckym bombardovanlm. 

samohybnA dSla 102. Jsou v sutinach budov na zApadnl 

stranS mSsta a majl pod palbou 
silnici do Martinic. PSsAci je 
chrAni proti utoku vasl pechoty. 


101. 

Co jeAtS je 

102. 

Jak jsou ta 


chrAnSna ? 


103. Pokracujte v popisu cesty. 


104. JakA vojenskA Sinnost nebo 

postaveni jsou mezi Habfinou 
a tou odboSkou ? 


103. Pak pokracuju mestem a jdu dal, 
az jsem asi pul kilometru za 
mestem. Na tom miste je cesta, 
ktera se toci doleva, to je na 
severozapad. Je to polni cesta, 
ktera vede do Pasek. 

104. ?AdnA. 


105. JakA postavenl jsou mezi 105. Jsou tam dve. Zaprve tarn je hlidka, 

tou odbockou a Pasekami ? kterA strezl tu krizovatku nebo 

odboSku. SklAdA se asi z jednoho 
druzstva od prvnl roty,2. praporu. 
Majl prime telefonnl spojenl 
s 2. praporem. 


106. JakA jinA zarlzenl jsou mezi 106. Je tam baterie houfnic. 
timhle bodem a Pasekami? 

107. KterA baterie ? 107. Pockejte, jA se myllm. Je to oddll, 

mysllm prvnl oddll houfnicoveho 
pluku 157. Nejsem si uplne jist, 
ktery oddll. Jeho postavenl nenl 
oznaceno, ale jsem si jist, ze 
situaSnl mapa (operacnl mapa) 
pluku 26 . ho uvadl jako 1. oddll. 
Cesta nenl dost bllzko postavenl, 
aby je bylo dobre videt a oni majl 
ty houfnice dobre zamaskovane 
(zastrenA). 


42 


108. Na kter£ strand cesty a 

v jak4 vzd41enosti je tohle 
postavern. ? 

109. Jake vyznamne terennl body 
je videt v tom prostoru ? 


110. Jak4 je slrka toho postavenl ? 


111. Jak4 jine jednotky jsou mezi 
tlm postavenim a Pasekami ? 


108. Na v^chodnl stranS cesty, a rekl 
bych, 2e prumemg tak asi Styri 
sta metru. 

109. No, mysllm, ze ten bod je jediny 
po cele d41ce cesty, ktery je 

na hrebenu. To postavenl se t4hne 
po vfchodnl stranS hfebenu. To je 
jedin^ zp&sob, jak nr&lu to postavenl 
popsat. 

110. To ja nevim. Oni jsou prili§ 
dobre zamaskovani. 

111. 2adn 6. 


43 


styCn! d0stojn1ci (pluk) - CAst v. 

QTAZKY: OPPOVEdI: 


112. Kde je vase rota 120mm 112. 

minometft ? 


113. Kde je spojovaci ceta pluku ? 113. 

114. Kde je zakopnicka (zenij- H4. 

ni) ceta pluku? 

115. Kam vede ta cesta ? 115. 

116. Jake jednotky a vojenska 116. 

zarizeni jsou ve Lhote ? 

117. Kter4 divize ? 117. 

118. Kde ve meste je umisteno 118. 

velitelstvi ? 

119. Kdo je velitelem divi z e ? 119. 

120. Jak schopny velitel je 120. 

general ? 

121. Kdo je nacelnik §tabu 9. 121. 

pesi divize ? 

122. Kdo jsou velitele peslho 122. 

oluku 19 a oluku 30 ? 


123. Proc ? 123. 


124. Kdo je velitelem 29. 124. 

delostrelecke brigady ? 


125. Kdo veil delostreleckym 125. 

Dlukum 113, 157 a 109 ? 


Velitelstvi je u ziloznlho praporu 
pluku, ale vsechny cety byly 
prideleny ruznym praporum v postaveni. 

Ta byla pro tuhle operaci umistSna 
s velitelskou rotou. 

Ta je na okraji cesty, ktera vede 
z Pasek do tylu. 

Ta vede do Lhoty. 

Abych vAm rekl pravdu, jedina vec y 
o ktere vim, je velitelstvi divize. 

Nasi divize. Devate. 

To nevim. Jen jsem slySel, 2e je 
ve meste. Myslim, ze mi to rekl 
kapitan RuziSka. Sam jsem tarn nikdy 
nebyl. 

Je to generalporucik Soucek. 

0 generalovi se moc nemluvi. Je 
v armade uz dlouho a je pokladan 
za schopneho. 

Generalmajor Velimsky. ilika se, 
ze je velmi dobry. 

Pluku 30 veli plukovnik Hampl. 

5yl povysen na plukovnika minuly 
tyden. Pluku 19 veli plukovnik 
Holecek. Toho nemaji vojaci moc 
radi. 

To nevim, ale slysel jsem, ze 
mezi muzstvem to nestoji za nic 
od te doby, co byli nedavno tak 
zle biti. 

Plukovnik Svoboda. NeznAm jeho 
krestni jmeno, ani o n§m nic 
nevim. 

Nevim. Posledni dobou byly 
v d§lost?electvu velke zmeny a 
nevim, kdo veli kterym jednotkam. 


44 




126. Kde je protitankovy pluk 38 ? 

127. Kde .isou umlsteny sluzby 9. 
divize ? 

128. Kde je 109. spojovacl rota ? 


126. Nevlm. Videl jsem jejich vozy 
na silnici, ale neznam jejich 
umlstenl. 

127. Slysel jsem od kapitana Riegera, 
ze je to jizne od Lhoty. 

128. Nevlm to urcitS, ale obycejne jsou 
u stabnl roty divize. 


45 


sTYCNf dBstojnIci (pluk) - CAST VI. 


OTAZKY: QPPQVSdI: 


129. Vratme se k 12. pSsl divizi. 
Ktere pluky jsou v divizi 
krome pluku 62 ? 

129. No, je tam pluk 54 a 151. Pluk 151 
je ten, ktery v nejblizsl dobe 
vystrlda pluk 62 . 

130. Kdy dojde k tomu strldinl ? 

130. Ma se to stat v noci dvacateho 
tohohle mesice. 

131. Kdo veil pluku 151 ? 

131. Plukovnlk Zeman, jestli tam 
jeste je. 

132. Co tlm chcete Met "jestli 
tam jeste je M ? 

132. No, Zeman je velmi impulsivni 

clov^k a kdyz ebee udelat utok 
na svou vlastni pest, tak ho 
udela a najde si nejakou vymlu- 
vu. Divizni velitel Gutman to 
odsuzuje, tak kazdy v pluku 62 
ocekava, ze Zeman bude vyrnenen® 

133. Slysel jste 0 tom, kdo 
nahradl Zemana ? 

133. Ne. 

134. Kdo veil Dluku 54 ? 

134. Plukovnlk Barta. Je to vojak, ktery 
ma st^stl a ud^lal si dobre jmeno. 

To je clovek, na ktereho si budete 
muset d£t pozor. 

135. Jaka je vseobecni hodnota 

(kvalita) muzstva pluku 54 ? 

135. Ja sam nevlm, ale rekl bych, ze 

jsou velmi dobrl, protoze zanedlouho 
dostanou nazev ’’strelecky". 

136. Jake je muzstvo pluku 62 ? 

136. Podle toho, co jsem videl, nejsou 
ani zdaleka tak z.havl jako muzstvo 
pluku 26. ftekl bych, ze je to toho 
casu nejslabsl pluk na fronte. 

137. Jake ,ie delostrelectvo 
dvanacte divize ? 

137. Nevlm nic 0 jejich delostrelectvu. 

Ale pluk 62 se zda byt velice 
spokojen s podporou, kterou od nich 
dostal. 

13S. Je tezko dostat doplnky ? 

138. Pokud vim, dosud bylo mozne 


dostat vsechny doplnky, ktere jsme 
potrebovali. Ale slysel jsem, ze 
v budoucnu bude elm dal tlm tezsl 
dostat doplnky. 


46 




139. Jak velk6 byly v minulosti 139. Vseho vsudy zadny pluk neztratil 

ztr4ty u plukfi 26 a 62 ? vie ne2 deset nebo dvan4ct procent 

najednou.A ty mezery byly ihned 
zaplnSny doplnky (nahradami). 

140. Deku.ju, pane kapit4ne. Mysllm, 
ze jsme si hezky pohovorili. 


47 


kulometnIk. 


OT/ZKY: 


ODPOVEDI: 


1. Vy jste desdtnlk Li§ka • 

Kb era je vase jednotka ? 

2. Kolik muzu je ve vasi cete 
tezkych zbrani ? 

3. Kolik m4te kulometu ? 

4. Je to vas normalnl pocet 
kulometu ? 

5. Jakeho modelu a jak<5 raze 
jsou vase kulomety ? 

6. Popiste ho. Na jakera principu 
se zakladi - na zpetnem tlaku 
plynu, nebo zakluzu ? Vaha, 
d41ka, kadence (r.ychlost strelby) 
a poeatecnl rychlost ? 


1. Ceta tezkych zbrani, 1. pSsl rota, 

4. pesl pluk, 1. gardova pesl divize 

2. 22 muzti. a 1 dustojnlk. 


3. Maine dva. 

4. Ne, museli jsme nechat jeden vzadu 
v oprave. 

5. Je to M1943 "GORYUNOV” 7.62 mm. 


6 . 


7. Kolik minometft mate ve vasi 
cete ? 


No, je to kulomet s nabojovym 
pasem. Uzivame kovove Slanky a 
nekdy uzivame plateny pas. Plateny 
p£s je na 250 ran, ten druhy je 
jenom na 50 ran, ale ty kovove se 
dajl napojit jeden na druhy az do 
250 ran. Kulomet se zakladd 
na zpetnem tlaku plynu a je chlazeny 
vzduchem. Poeatecnl rychlost je 
800 m za vterinu. tfcinny dostrel 
na pozemnl clle je 1.000 metru. 

Celkova delka je, mysllm, asi 115 cm. 

Je tezky, proto ho obycejne 
pouzlvdme na podstavci (trojnozce) 
”UNIVERSAL" 1931. Kulomet vazl 14 kg, 
s podstavcem vazl 40 kg. Muzeme 
strllet 300 az 400 ran za minutu. 

M4 drzadla. Staved hied! je dllkovane 
od 0 do 2.000 metru pro lehke strelivo 
1908 a od 0 do 2.300 metru pro tSzke 
strelivo 1930. 


7. Jenom jeden. 


8. Jakou m£ razi ? 

9. Kolik muzu je ve vasem 
kulometnem roji (druzstvu) ? 


8. 82 milimetru. 

9. Pet. 


10. Co delajl a jakou majl hodnost ? 10. Cetar, velitel roje (druzstva). Strelec 

to jsem ja. Vojin nabljec a dva nosid 

. T 4 -u r . streliva, oba vojlni . 

m the Czechoslovak army a heavy machine gun is manned by a crew called ”roj”. 
Two of these units form a squad (druzstvo). 

48 




11. Vase kulomety jsou umlsteny 
na tomhle miste u tehle 
krizovatky. Jak vypada vase 
stanoviste (Jak vypada vas 
okop) ? 


12. Jak vypada stanoviste kulometu, 
kter?/- je na druhe stran£ 
krizovatky ? 


11. No, je to vlastne zAkop dlouhy 
asi 5 metru a hluboky 2 l/2 metru 
ve tvaru U, s okrouhlou dlrou 

k jihu. V te okrouhle dire je 
kulomet umlsten na zakladne (stole) 
za ochrannou stenou zerae a pytlu 
plsku. 

12. Je jenom za nekolika kladami, 
naskladanymi na sebe, s melkym 
zakopem pro obsluhu, asi jeden 
metr hlubokym. Kulomet je umlsten 
tak, ze muze strilet mezi dvema 
klAdami, ktere jsou jedna na druhe 
tak, ze majl mezi sebou uzkou 
skulinu. 


13. Jake rucnl zbrane mate ? 13. 


14. Jak bylo vase stanoviste 14. 

vybrano ? 


15. Jake dopravnl prostredky ma 15. 

vase ceta ? 


16. 

Jaky je vas palebny prumer 
a kolik palebnych prumeru 
mate pro boj ? 

16 

17. 

Kde jste dostali strelivo ? 

17 

18. 

Kolik ryh a poll ma vase 
kulometna hlaven ? 

18 


Vsichni mame samopaly, vcetne 
cetare. Ty jsou raze 7,62 mm 
PPS 1943. 

No, velitel cety, poruclk Ondrak f 
ho vybral. Mel kousek paplru, 
na ktery se dlval, a mysllm, ze to bylo 
od praporu nebo od pluku. 

No, dva nakladnl vozy s n£honem 
na dve kola, typ GAZ - 51 jsou 
pridelene cete. Obycejne je 
pouzlvajl pro minomety. 

To nevlm. 


Mysllm, ze z prapornl vydejny. 
To nevlm. 


49 


OTAZKY: 


ZDRAVOTNICK? PERSONAL - CAST I. 

ODPOVSDI: 


1. Ktera je vase jednotka, 1. 

pane cetari? 

2. Co jste mdl za ukol, nez jste 2. 

byl zajat? 

3. Kdo vAm naridil hledat ranene ? 3. 

4. Jakou funkci ma porucik 4. 

GUnther? 

5. K prvn'mu praporu,ktere jednotky, 5. 
pane cetari ? 

6. Jakou oraci mAte u te 6. 

jednotky ? 

7. Kolik mu2u mAte v te skupine 7. 

(druzstvu) ? 

ft. Jake majl bodnosti a .lake jsou 8. 

jejich novinnosti ? 

9. Proc jste byl vy poslan 9. 

hledat ranene? 

10. ftyl jste zajat nasi hlldkou 10. 

v 6 hodin na tomhle miste. 

Kde je um'stena vase jednotka 
vzhledem k mlstu vaseho zajetl ? 

11. Co je to za jednotku ? 11. 

12. Jake zvlAstnl pokyny (instrukce) 12. 

jste dostal pro hledAnl 

ranenych ? 


ZdravotnickA ceta peslho pluku 142, 
30. pesl divize. 

Hledat ranene. 


Porucik Gdnther. 

Je velitelera zdravotnicke skupiny, 
odvelene k prvnlmu praporu. 


K prvnlmu praporu peslho pluku 142. 

JA jsem vykonny cetar skupiny (druzstva). 
Je tam jeden dustojnlk a 6 muzu. 


Jeden vykonny detar, 2 osetrovatele- 
-desatnlci, 3 osetrovatele-vojlni. 

Protoze ti ostatnl byli zamestnani 
sblrAnlm ranenych po fronte. 

1.200 metru smerem na vychod od mlsta 
zajetl. 


Prapornl obvaziste. 

Bylo mi receno, abych sel po polnl 
ceste smerem na zapad az k ostre 
zatacce. Na tom miste cesta vede 
smerem na jihozapad a ja jsem mel 
okracovat smerem na zapad, v terenu. 
ekli mne, ze az projdu strouhou, 

200 metru zapadne od zatacky cesty, 
ze tam bude potok. Ranenl meli byt 
400 metru od toho mlsta. Ale nenasel 
jsem zadne ranene, protoze vasi 
vojaci me zajali, hned jak jsem 
prekrocil potok. 


50 




13. Jak jste na§el tu polnl cestu 
s ostrou zatAAkou ? 


14. Kolik mostu jste presel, 
kdyz jste sel z vaseho 
obvaziste k ostrA zatAAce 
cesty ? 

15. Jak daleko od prvniho mostu, 
pres ktery jste presel dnes 
rAno, je velitelstvi a 
obvaziStA ? 

16. JakA druhy dAl jste vidAl, 
kdyz jste Ael od velitelstvi 
k zatAcce tA cesty ? 


17. Ale oane cetari, prece jste 
musel urcite slyset motory 
tanku, strelbu z del nebo 
vojAky, kteri se pohybovali 
nebo mluvili. 


18. Kolik diistojniku a muzu je 
ve vasi zdravotnicke cete ? 

19. Jake jsou hodnosti muzstva 
a dustojniku ? 


20. Jak isou ti muzi a dustojnici 

organizovAni ? 


13. To bylo lehke. Obvaziste prvniho 
praporu a velitelstvi prvniho 
praporu jsou umisteny ve stanech 
na severni strane silnice. Cesta 
pred obvazistem a velitelstvim 
praporu vede od vychodu na zApad . 

14. Pamatuju si, ze jsem presel dva. 


15. 100 metru. 


16. Nevidel jsem zAdnA rainomety, ani 
dela, kdyz jsem sel dnes rAno. 
Vlastne jsem nevidAl vubec nic, 
ani vojAky, protore byla jeste 
tma, kdyz jsem dosel k potoku. 

17. Slysel jsem strilet dela, ale 
nevim, jak£ to byl druh a kde 
byla. Slysel jsem nekoho mluvit 

ve strouze, ale nemohu urcit misto, 
nebo odhadnout pocet. Neslysel jsem 
zadne tanky. 

18. 4 dustojnici a 26 muzu. 


19. 1 kapitan, 3 porucici, jeden 
vykonny cetar, 8 desAtniku, 

4 cetari skupin (druzstev), 

13 vojinu. 

20. KapitAn je velitelem cety. Ceta 

je rozdelena na 4 skupiny (druzstva). 
Kazda skupina odvelenA k tem trem 
praporum, ma jednoho porucika, 
jednoho vykonneho Aetare, dva 
desatniky a tri vojiny. Kapitan, 
vykonny cetar cety a jeden vojin 
tvori velitelstvi cety u pluku. 

Zbytek personalu, jeden vykonny 
cetar skupiny, dva desatnici a tri 
vojini tvori plukovni obvaziste. 


51 


21. Kolik muzu z vaseho praporu 
bylo ranono minuly tyden ? 


22. Kolik muzu bylo zabito v boji 
za ste.inou dobu ? 

23. Ktere zbrane znusobily nejvetsl 
nocet ztrat ? 

24. Pred kterou zbranl majl vail 
voiaci nejvetsl respekt ? 

25. Odkud dostavi pranornl 
obvaziste zdravotnicke zasoby ? 

26. Jakou zasobu krevnlho plasma- 
tu ma normalne prapornl 
obvaziste po nice ? 

2^. Kolik morfia a penicillnu ma 
obvaziste normalne ? 

23. Jaka *ina leciva ma obvaziste ? 

29. Kolik ma.il aspirinu ? 

30. Jake jine zasoby ma obvaziste? 

31. Kde se nrovide.il onerace ? 

32. Kde je umlstena polnl nemocnice? 


33. Kde ;je nlukovnl obvaziste ? 

34. Kde v Klasterci je obvaziste ? 

35. Jaky zdravotnicky vycvik majl 
dustoinlci v zdravotnicke 
cete ? 


21. Nevlm, kolik bylo raneno v tom 
tydnu, ale vcera jich prinesli 
ctrnict. 

22. To nevlm. 

23. Lehke kulomety, pusky a karabiny. 

24. Bo jl se vsech del. 

25. Z plukovnlho obvaziste. 

26. Neznam presne mnozstvl, ale 
nikdy nemame o ne nouzi. 

27. To nevlm. 

28. 2adna. 

29. Piny vojensky kufr. 

30. Gaz a vatu. 

31. V polnl nemocnici. 

32. Nevlm. My odsunujeme ranene pres 
nlukovnl obvaziste. 

33. Ve vesnici Klasterec. 

34. Na MNV. 

35. Vsichni jsou promovanl lekari. 


52 


ZDRAVOTNICK? PERSONAL - CAST II. 


OTAZKY: ODPOVfe)!: 


36. Jak s varai zachazel vyslychajl- 36. 
ex plukovnl zpravodajec a 

strazny, cane poruclku ? 

37. Vy jste projevil mimoradny 37. 
smysl pro povinnosf,kdyz jste 
cdmltl opustit ranene, kdyz 

vaSe craporni obvazi4t£ bylo 
crekroceno naslm vojskem. 

38. Kolik morfiovych injekcnlch 38. 

kapsuli ma normalne po ruce 
prapornl obvaziste ? 

39. Kolik lahvi krevnlho plasma- 39. 
tu o obsahu 2,50 cnr nsate 

do ruce ? 

40. Kolik lahvi krevnlho plasma- 40. 

tu o obsahu 500 cnr mate ? 

41. Kolik gramu aspirinovych 41. 

tablet m4 obvaziste ? 

42. Kolik jednotek penicilinu 42. 

je normalne k dispozici? 

43. Kolik d4vek nebo lahvi je 43. 

v ,iedn4 bednicce ? 

44. Kolik jednotek penicilinu 44. 

je v jedne 14hvi nebo davce ? 

45. Kolik roll g4zu ma obvaziste ? 45. 


46. Kolik kilogram^ vaty m4te 46. 

normalne v z4sobe ? 

47. Kolik injekcnl vody m4 47. 

obvaziste ? 


48. Kolikera nosltka m4 obvazi4t§ ? 48. 


Dobre. 


Pecovat o nemocne a ranene je 
moje povolanl. 


Tak asi 50 az 70. 


Obycejne deset lahvi,ale muzeme 
mlt vie, podle situace. 

Deset. 


Dve 14hve. v jedne lahvi je 
lOOO aspirinovych tablet. 

Mame dve bednicky penicilinu. 


96 lahvi. 


300.000 jednotek. 

PribliznS 80 roll - 50 roll 
osmicentimetrovych a 30 
peticentimetrovych. 

10 az 15 kilogramu. 


Mame dve krabice - 6 lahvi v jedne 
krabici. Kazda 14hev ma 1000 can 
vody. 

Sestera * 


53 




49. Kolik bezpe£nostntch 
pripevnovactch remenu jste 
raeli ? 

50. Kolikmerthiolatu m4te po ruce ? 

51. Kolik sulfadiazinu m4te 
v zasobe ? 

52. Jake druhy nemoct dychactch 
org4nu prevazujt raezi 
muzstvem ? 

53. Jsk£ procento muzstva dostane 
z4net pohrudnice ? 


54. Jake procento muSstva bylo 
oostizeno chripkou ? 


55. Kolik z t£ch muzti se 
neuzdravilo ? 

56. Jak je rozstrena bronchitida ? 

57. Kolik ortpadu zapalu plic 
bylo v lednu ? 

58. Kolik muzu je postizeno 
tuberkulozou ? 


59. Kter4 strevnt nemoc je nejvtc 
rozstrena ? 

60. Jake procento muzu je 
zachvaceno ? 


49. 18 remenu - 3 na jedny nosttka. 


50. Priblizne 30 tub. 

51. Neomezene mnozstvi. 


52. ftekl bych chripka a z4net pohrudnice 


53. Neznam presne procento. Vojaci 

s prlznaky jsou odsunuti dozadu. 
Point nebo odsunov4 nemocnice 
zjistt , ktery z nich ma zanet 
pohrudnice. 

54. To je ruzne. Pamatuju si, ze jednou 
bylo zachv4ceno 50 procent muzstva 
prvntho praporu. VetSina muzstva 
byla odsunuta do point nemocnice. 
Kdyz se uzdravili, byli vraceni 

ke svym jednotkam. 

55. Prvnt prapor ztratil 15 muzu. 

Celkova ztr4ta nent znama. 

56. Nelecil jsem nikoho na bronchitidu. 

57. Mysltm, ze tri. Tito muzi byli 
poslani do point nemocnice. 

58. ftekl bych, ze asi 30 procent m4 
tuberkulozu nebo zanet pohrudnice. 
Kdyz se u nekoho objevi 
prtznaky nektere z techhle nemoc i 
je odsunut do odsunove (stale) 
nemocnice. 

59. tfplavice. 

60. Priblizne 5 procent. Muzi s uplavict 
jsou odsunuti do point nemocnice. 
Mtrne prtpady prujmu jsou leceny na 
obvazisti. 


54 


6l. Kolik muzti bylo leSeno 

na strevni zioal (intestinal 
pneumonia) v minulim 
mSsici ? 

6l. Ani jeden. 

62. Kolik muzu mi malirii ? 

62. Asi 40 procent muzstva melo 

jednou malarii. Ti muzi jsou 
odeslini bu3 do polni nebo 
odsunove nemocnice. 

63. Kilik pripadfl trichinozv 
jste lecil ? 

63 . 2idny. 

64 . Kdy jste leiil paratyfus nebo 
jine orlpady tyfu ? 

64 . Nikdy jsem nelecil paratyfus nebo 
tyfus. Neslyiel jsem 0 takovych 
prlpadech u divize. 

65. Jak roziireni jsou omrzliny ? 

65. Tuhle zimu jsme meli 5 prlpadu, 
ale minulou zimu 50 procent mu2u 
milo mirni nebo te&ke pripady 
omrzliny. 


55 


SPOJKA. 


OTiZKY: ODPOVgPI: 


1. Jakou oraci mate u druheho 1. 

praporu, pane desAtniku ? 

2. Chcete rict, ze vozlte personal, 2. 
nebo dorucujete vojenskou 

postu ? 


3. Dorucujete vsechno vozem, nebo 3, 
nos-^te nekterou postu pesky ? 

4. Dorucujete vsechno na velitelstvi? 4. 


5. Jsou to takticka velitelstvi 5. 

nebo tylova velitelstvi ? 


6. Kolikrat denne rozvazlte 6. 

oostu ? 


7. Na koho je oosta adresovana ? 7. 


8. JakA jine povinnosti mate 8* 

mimo to, ze jezdlte s vozem ? 


9. Abyste mohl obsluhovat rAdio, 9, 

musite znAt kryci jmena ruznych 
jednotek vaseho pluku. Jake je 
kryci jmeno vaseho Draporu ? 

10. Jake je kryci jmeno pluku a rot 10. 
ve vasem praporu ? 


JA jsem ridic pro prapornl 
kancelar. 

Nekdy vezu nekam starsinu praporu, 
nebo kancelarskeho dustojnlka 
(poddustojnlka), ale mou hlavnl 
povinnosti je rozvazet denni a 
zvlastnl vojenskou postu. 

Vzdycky jezdlm jeepem. Je to 
prllis daleko chodit pesky 
na ruzna velitelstvi. 

Ano, na velitelstvi rot a na 
velitelstvi pluku. 

To jsou vsechno takticka velitelstvi, 
az na tylove velitelstvi druheho 
praporu. 

Obycejne jednou denne. Nekdy muslm 
jet dvakrat i vickrAt, kdyz must 
byt neco nalehave doruceno, jako 
plAny a zprAvy o vyslechu zajatcu. 

Pro roty obycejne na velitele roty, 
nebo na vykonneho starsinu roty, a 
pro pluk obycejne na zpravodajskeho 
dustojnlka, na operacnlho dustojnlka, 
anebo velitele. 

V noci mAm strAznl sluzbu, nebo 
nAkdy obsluhuju telefonnl ustrednu 
jako nAhradnlk. Spojovacl dustojnlk 
me ucil radiofonnl manipulaci, abych 
pozdeji mohl taky predavat a pri- 
jlmat radiozprAvy. 

"Buldok". 


Pluk je ”5erny had” a roty, t.j. 
velitelskA rota a roty A,B,C,D jsou 
’’briliant”, ’’Bermuda”, ”bochnlk”, 
”boxer" a ”brouk”. 


56 




11 . 


Kde je umlsteno vase 11. 

prapornl velitelstvi ? 


12. To by bylo severnS od silnice, 12. 
ktera spojuje vas predsunuty 
zasobovaci sklad s vaslm 

tylovym velitelstvim, ne ? 

13. Kde je vase plukovnl 13. 

velitelstvi ? 


14. V jakem druhu terenu je umlsteno 14. 
velitelstvi ? 


15. Je velitelstvi ve stanech, nebo 15. 
V opustenych budovach ? A je 
zastreno ? 


16 . Prejlzdlte nejakS mosty 16. 

na hlavni zasobovaci silnici 

mezi Draporem a plukem ? 

17. Jsou ty mosty drevene, ocelove, 17. 
betonove, nebo pontonove ? 


18. Jaka je nosnost tech mostu ? 18. 


19. Je silnice vzdycky dobre 19. 

sjizdna, nebo zapadate na ni 
v destivem pocasl ? 


Je to asi na pul cestS mezi hlavni 
zasobovaci (prlsunovou) silnici 
a cArou hlavnlho odporu, v takovg 
prlkre uzlabinS. 

Ano, asi 200 metru na sever. 


To je na hlavni zasobovaci silnici, 
asi 1.500 metru na sever a na leve 
stran§ silnice. 

Je to v doling, hned na vychod od 
maleho sedla hrebenu, ktery se na tom 
mlstS tAhne rovnobSXnS s hlavni 
zasobovaci cestou. 

Je ve starem kamennem stavenl, 
ktere bylo hodne ostrelovano. Nenl 
maskovane (kamuflovane), ale stromy 
tarn rostou velmi bllzko budovy. 

Ano, jsou tam dva mosty. Jeden asi 
50 metru pred hlavni zAsobovacl silnici, 
a druh^, prAvS kdy2 zaboSlte na cestu, 
kterA vede k velitelstvi. 

Ten prvnl je pontonovy a ten druhy 
je udelan z betonovych zakladu a 
pres ne polo2enych prken. 

Nevlm to urcite, ale vim, ze ten 
pontonovy most nenl dost pevny pro 
tanky, protoze jsem je videl, jak 
se na tom miste brodily. Ten druhy 
je dost veliky pro jakykoli provoz. 

I naSe 20 cm houfnice ho pouzlvajl. 

Nikdy jsem nezapadl, ale nekdy vozy 
s nAhonem na sest kol musely byt 
vytazeny z bahna. To se stava pobllz 
praporu. Na hlavni zasobovaci ceste 
nejsou nikdy potlze, a€ prsi nebo 
svltl slunce. 


57 


OT/ZKY: 


minometn£ druzstvo. 

ODPOVEDI: 


1. Vy jste vojin Maly. Od ktere 
jednotky jste? 

2. Co delate u roty ? 

3. Co tim mysllte,"nabijec" ? 

Co nabijlte ? V jakem druzstvu 
jste ? 

4. Kolik muzu je ve vasera druzstvu 
a co kazdy z nich del£ ? 


5. Kolik mu2u je ve vasi cete ? 

6. Co ti ostatni v cete delaji - 
ti, kteri nejsou ve vasem 
minometnem druzstvu ? 

7. Vas minoraet je 82mm - jak 
dlouhA je hlaven ? Je hladce 
vrtana ? 

8. Jak se z nej strill ? 


9. Jaki je kadence a dostrel ? 


10. Kolik vazl ? 

11. Jak velky ma odmer a namer ? 


12. Jak ho premistujete z mista 
na misto ? 


13. Kolik vazl tristiva mina ? 

14. Jaky zamerovac pouzxvAte ? 


. 1. rota, 2. praporu, pesiho 

pluku 4, 1. gardove pesi 
divize. 

. J£ jsera nabljec. 

. J£ jsem nabijec v minometnem 
druzstvu u 82mm rainometu. 


. Velitel druzstva - cetar, strelec - 
- desatnik, nabljec - to jsem ja, 
dva vojlni - pomocnik (nosic streliva) 
a podavac. 

. Jeden dustojnlk a 22 muzu. 

. To jsou tezcl kulometnlci. 


• Hlaven je 120 cm dlouhd a ma hladky 
vyvrt. 

. Ma pevny udernlk a strely se 
pou§tejl zadni c£stl napred a 
odpalujou se narazem. 

. Ja bych rekl,ze kadence je 18 az 
20 ran za minutu. Dostrel je do 
Sesti kilometru. 

. 65 kg. 

. Odmer 6 stupnu a namer od 45 do 85 
stupnu. 

. No, d4 se rozlozit na tri casti a 
muze ho nosit muzstvo. Mame pro nej 
taky kola, ktera mohou byt na nej 
pripevnena. Da se rozlozit na^loziste, 
podstavec (dvojnozku) a hlaven. 

. Asi 3 1/2 kg. 

• Teel pouzlvAme va§ panoramaticky 
zamerovaS, ktery jsme ukoristili. 
Nevlm, co je to za model nebo 
vyrobu. 


1 , 

2 , 

3, 

4, 

5. 

6 

7, 

8 

9, 

10 , 

11 

12 

13 

14, 


58 




15. Co d£14 vis velitel cety ? 

15. Jenom chodi kolera a dohlizi na to, 
aby nase stanoviste byla dobre 
zamaskovina a dostatecne zajistena. 

16. Kde je vase minometne 

postaveni (stanovisti) ? 

16. No, dnes rino bylo jeste v prostoru 
roty. Zitra se maji prestehovat 
nekam do postaveni jizne 
od krizovatky. 

17. Kde jsou umisteni vasi 

predsunuti pozorovatele ? 

17. TeS jsou v prostoru roty, 
u velitelske cety. 

IS. Jakou stravu dostavite ? 

IS. No, tecl to bylo dobre, tepla jidla. 
Dost brambor, chleba a roasa. 


59 


ORGANIzA.CE, VtZBROJ A VlSTROJ - CAST I. 
OTAZKY: ODPOVSDI: 


1. Jak se jmenujete a jakou mate 
hodnost ? 

2. Ke ktere jednotce patrite ? 


3. Jakou m£te funkci a co jsouvag© 
povinnosti u Sety ? 

4. Jakou silu m£ vase ceta podle 
tabulek valecnych poctu ? 

5. Jak je ceta organizovana ? 


6. Popiste velitelske druzstvo . 


7. Z ceho se sklAda protiletadlove 
kulometne druzstvo ? 


8. Kolik prptiletadlovych kulometu 
je v cetg ? 

9. Pooiste tu zbran. 


1. Ja jsem cetar Benda. 

2. K cete velkoraznych kulometu 
proti letadlum, protitankov6 
a protiletadlove roty. 

3. Ja jsem politicky poddustojnik 
a mam na starosti politickou 
vychovu a propagandu. 

4. 1 dustojnik a 15 muzu. 

5. Ma velitelske druzstvo a 3 druzstva 
protiletadlovych kulometu*. 

6. Ve velitelskem druzstvu jsou: 
velitel cety, porucik; zastupce 
velitele cety (vykonny cety), 
cetar; politicky poddustojnik, 
cetar; a pozorovatel-spojka, 
vojin. 

7. Kazde druzstvo ma velitele druzstva, 
cetare; strelce, desatnika, 
nabijece (nahradniho strelce), 
vojina; a pomocnika (nosice 
streliva), vojina. 

8. Tri, jeden v kazdem druzstvu. 


9. Je to tezky kulomet 12 f 7 mm, 

DShK, M1938. Zakldda se na tlaku 
plynu na pist, strelivo je 
v nabojovych pasech a je vzduchem 
chlazeny. Podstavec ma dvoji - muze 
byt prizpusoben pro uziti bu3 proti 
pozemnim^nebo vzdusnym cilum. 
Podstavec mi kolecka, ktera se daji 
odpojit. 


+ The Czechoslovak army doesn t have a unit corresponding to the American 
section. It has only a squad (druzstvo) and then a platoon (ceta). 


.60 






10. Jake jsou jinA vlastnosti 
te zbranA ? 

10. PoAAtecn! rychlost je 900 m 

za vtefinu. tfcinny kolmy (vertikAln!) 
dostrel 1500 m; ucinny vodorovny 
(horizontAln!) dostrel 2800 m, 
celkovA delka 160 cm. VAha 
s podstavcem a ochrannym stltem 
je 170 kg; praktickA kadence 

125 ran za minutu; odmSr 360 stupnu. 

11. Jake dopravn! prostredky mA 
vase ceta ? 

11. Jenom jedno vozidlo, nAkladn! vuz 
ZIS-151, s nAhonem na Sest kol. 

12. Jakymi osobnlmi zbraneni jsou 
vyzbrojeni jednotliv! clenove 
vas! cety ? 

12. Velitel cety a jA jsme vyzbrojeni 
automatickou pistol! TT M1933* 
pozorovatel-spojka je vyzbrojen 
karabinou, a zbytek cety ma 
sa mo paly. 

13. Jakou razi ma kazdA z techto 
■zbran' ? 

13. Vsechny jsou 7,62 mm. 

14. Vy jste byl vyzbrojen polo- 
automat ickou pistol!. Popiste 
mi tu zbran podrobneji. 

14. Je to "TOKAREV" 7 62 mm TT M1933. 

Ma zAsobnik; zaklada se na principu 
zAkluzu hlavne. PoSAtecn! rychlost 
je 450 m za vterinu a ucinny dostrel 
je 50 m. S prAzdnym zAsobnikem vAz! 
3/4 kg a zAsobnik je na osm ran. 

15. Te3 popiste karabinu. 

15 . Je to "M0SSIN-NAGANT", vzor 

M1944. Je to opakovacka s pAskovym 
zAsobnlkem. Pocatecn! rychlost 
je 800 m za vterinu, ucinny dostrel 
je 440 m a kadence je 8 az 10 ran 
za minutu. Zbran vAz! 4 kg 
s prAzdnym zAsobnlkem, celkovA 
delka je 1 m a zAsobnik je na 5 ran. 

16 . MA ta zbran pojistku ? 

16. Kdyz je nAboj v nAbojove komore 

a zAver uzavren, zbran a zAver jsou 
uzamceny a zajist! se natazenim 
udernlkove matice dozadu a otocenim 
doleva, az kam to jde. 

17. Patr! k teto zbrani bodak ? 

17. Ano, ma sklAdac! bodAk, ktery je 
trvale upevnen k hlavni. Kdyz se 
zbran nepouzivA, bodak se sklop! 
po prave strane zbrane. 


ORGANIZACE, VtZBROJ A VlfSTROJ - CAST II. 


OTAZKY: 

18. Pane poruAlku, od kterA 
jednotky jste ? 

19. Jakou funkci mAte u Aety ? 

20. Z Aeho se sklAdA vase Aeta ? 


21. Kolik osob mAte mlt podle 
tabulek vAleAnych poAtu 
ve velitelskAm druAstvu ? 


22. Kolik muzfi je v kazdAm 

druzstvu a jakA majl funkce ? 


23. Kolik minometu mAte v cetA ? 

24. Jakou rASi a jaky model mA 
ten minomet ? 

25. JakA^jinA vlastnosti mA ta 
zbran ? 


26. Co mi jest A muAete rlct 
o tA zbrani ? 


OPPOVEdI: 

18. Od prvnl Aety, minometnA 
roty, stodvacltek, pAAlho 
pluku 96. 

19. Jsera velitelem Aety. 

20. SklAdA se z velitelskAho 
druzstva a dvou minometnych 
druzstev, stodvacltek. 

21. Jednoho poruAlka, velitele Aety; 
jednoho Aetare (vykonnAho Aety); 
jednoho Aetare, politickAho 
poddustojnlka; a jednoho vojlna, 
pozorovatele*spojku. 

22. KazdA z obou druzstev se sklAdA 
z jednoho Aetare, velitele 
druSstva; jednoho desAtnlka, 
strelce; jednoho vojlna, nabljeAe; 
jednoho vojlna, podavaAe streliva; 
a trl vojlnu, pomocnlku (nosiAu 
streliva). 

23. Dva, jeden v kazdAm druzstvu. 

24. Je to 120mm minomet, model M1938. 


25. ~ MA pocAtecnl rychlost 280 m 

za vterinu; dostrel od 438 do 
6.564 m, odmAr plus minus tfi 
stupne; dAlka hlavnA 155 cm; 
nAmer plus 45 az plus 80 stupnu; 
vAha (pochodovA poloha) 500 kg. 

26. No, je to velmi pohyblivA zbran 
i presto, ze je velkA, jelikoz 
je pomAmA lehka. MA snadno 
pripojitelny podvozek na prevoz 

a lehkA okrouhlA zebrovitA lozistA. 
Pro dopravu na nosnych zvlratech 
se tato zbran rozklAdA na tfi dlly. 
Pro tazenl zvlretera nebo vozidlem 
je Aasto vybaven velkou hlomoznou. 

MA bu3 pevny nebo pohyblivy udernlk. 


62 




27. JakA dopravni prostredky 
mA vaSe Aeta ? 

28. PopiAte bliz ty nAkladni vozy 


29 . caky je rozvor a nosnost toho 
vozidla ? 

30. £im jsou vyzbrojeni prisluAnici 
vaAi Sety ? 


31. A te3, pane poruciku, bych 

chtAl, abyste mi popsal puAku, 
kterou jsou vyzbrojeni vasi 
strelci a pomocnici (nosici 
streliva). 


32. fteknete mi nAco vie o vAze, 
pocAteSni rychlosti, ucinnem 
dostfelu a tak dAle. 


33. JakA miMdla a jakou pojistku 
ma ta zbran ? 


34. Ktere jin A jednotky jsou 
ve vasi rote ? 


35. JakA je celkovA sila vasi 
roty ? 


27. Dva nAkladni vozy ZIS-151, 
s nAhonem na Aest kol. 

28. Jsou otevrenA a pohAnAnA 
AestivAlcovym, vodou chlazenym, 
benzinovym motorem. Maji nAhon 
na Aest kol a pouzivaji se jako 
taAnA vozy, stejnA jako na dopravu 
nAkladu a muAstva. 

29. Rozvor je 4 m a nosnost 4,5 tuny. 


30. Politicky poddustojnik a jA 
noslme pistole. ZAstupce velitele 
cety, velitele druzstev a 
pozorovatel-spojka maji karabiny. 
NabijeAi a podavaci maji samopaly, 
a strelci a pomocnici maji puAky. 

31. Ta puAka je "TOKAREV”, model M1940. 
ZaklAdA se na principu tlaku plynu, 
mA pAskovy zAsobnik a je to polo- 
automaticka zbran. MA krabicovy 
zAsobnik na deset ran, ktery se 
vsunuje do spodku pouzdra zAvAru. 
MfiAe se taky nabijet zasunutim 
dvou pAskovych zAsobniku, kterA 
jsou na 5 ran, seshora do pouzdra 
zAvAru. 

32. PocAtecni rychlost je 900 ra za 
vterinu. tfSinny dostrel je 440 m. 
VAzi 4 kg s prAzdnym zAsobnikem 

a je dlouhA 120 cm . Kadence 
(rychlost strelby) je od 20 do 25 
ran za minutu. 

33. Miridla se sklAdajl z pevne muAky 
a z posuvneho "V" hledi, ktere je 
dilkoVanA od 100 do 1.500 metru. 
PuAka se zajisti posunutim pojistky 
dopredu tak daleko, az zabrAni 
zpAtnemu pohybu kohoutku. 

34. Rota mA velitelskou cetu a tfi 
minometne cety. Vsechny cety jsou 
stejnA jako moje. 

35. Pet dustojniku a 59 mu£u. 


63 


ORGANIZACE, VfZBROJ A VtSTROJ - CAST III. 


ODPOVfiDI: 


OTAZKY: 

36. Pane kapitAne jA bych chtAl, 36. 

abyste mi rekl nAco o jednotce, 

u ktere jste byl, t.j. 
o 9. gardovA armade, Z jakych 
divizi se sklAdA tato armada ? 

37. Ktere samostatne pluky a prapory 37. 


,isou v tA armAdA ? 

38. Co je to za jednotku ? 38. 

39. Ktere jednotky oatri 39. 

k 91. gardovA mechanizovanA 

divizi ? 

40 . Z jakfch jednotek se sklAdA 40. 

77. tankovA divize ? 

41. Pokracujte o 25• pAsl divizi. 41. 

42. A te<3, jakou organizaci mA 42. 

5. delostreleckA divize ? 


43. JakA zbrane ma 5. delostreleckA 43. 
divize ? MAm tecl na mysli 
organicke zbrane. 


Z 91.gardovA mechanizovanA divize, 
77. tankovA divize, 25. pesl 
divi z e a 5*delostrelecke divize. 


Jenom zenijnl pink 94. 


Je to tezky mostnl pluk. 

MechanizovanA pluky 23, 24 a 25, 
pluk strednlch tanku 220, pluk 
tezkych tanku/samohybnych del 721 
a diviznl delostrelectvo. 

MA pluky strednlch tanku 101, 706 
a 708, pluk tezkych tanku a samohybnych 
del 707, 7. motorizovany pesl pluk 
a diviznl delostrelectvo. 

DvacAtApAtA pesl divize mA pesl pluky 
81, 82 a 84, tankovy pluk sarao- 
hybnych del 125 a brigadu 
delostrelectva. 

Nevlm,z jakych jednotek se sklAdA 
5. delostreleckA divj z e, Ale vim, 
ze mimo organickym jednotkAm divize, 
vellcl general veil delostrelectvu 
vsech trl ostatnlch divi z l, 91. 
gardove mechanizovanA divize, 77. 
tankovA divi z e a 25. pesl divize. 

To je ovsem jenom pro tuto operaci. 

JA toho o delostreleckA divizi raoc 
nevlm, ale vim, ze ma nejakA 
delostreleckA raketomety 132 mm, 
nejakA houfnice 152 mra a nejakA 
houfnice 122 mm. 


64 




44. A tecf, v 91. gardov6 

mechanizovane divizi jsou 
tri mechanizovane pluky. Jak4 
je sila techto pluku ? 


45. Crardoyd mechanizovana divize 
ia taky jeden pink strednlch 
;,anku. Jak je organizovany ? 


46. No, a z ceho se sklada pluk 
tezkych tankii a samohybnych 
del ? 


47. Z jakych jednotek se skldda 
delostrelectvo mechanizovane 
divize ? 

48. A te<3, jak je organizovan 
motorizovany pesi prapor 
mechanizovaneho pluku ? 


49* No, dobre. Te5 mi popiste 

organizaci praporu strednlch 
tanku stejneho pluku. 


50. Pluk ma jeste dva dalsi oddlly, 
delostrelecky a minometny oddil. 
Popiste mi slozenl delostrelecke- 
ho oddllu. 


44. Kazdy mechanizovany pluk md: dva 
motorizovane pesi prapory, jeden 
prapor strednlch tanku, jeden oddil 
delostrelectva a jeden minometny 
oddil. Majl taky pruzkumnou rotu, 
jednu protiletadlovou baterii, 
jednu spojovaci rotu, jednu zenijnl 
rotu a n£jake sluzby. 

45. Ten pluk ma tri prapory strednlch 
tanku, jeden prapor mechanizovane 
pechoty, jednu rotu protiletadlovych 
kulometu a nejake sluzby. 

46. Ten ma dva prapory tezkych tanku, 
jeden oddil tSzkeho samohybneho 
delostrelectva, jeden motorizovany 
prapor samopalniku, jednu pruzkumnou 
rotu, jednu protiletadlovou rotu 

a jednu spojovaci Setu. 

47. To ma pluk 122mm houfnic, pluk 
120mm 1 minometu a raketometny 
oddil s delostreleckymi raketomety 
132 mm. 

48. Ty jsou organizovany na zaklade 
trojuhelnlkoveho syst4mu, kazdy 
ma tri p§sl roty. Vnitrnl podporu 
poskytuje rota tezkych kulometu 
se sesti kulomety 7,62 mm; 
minometna rota se §esti 82 mm 
minomety a jedna protitankovd rota, 
vyzbrojena ctyrmi 57mm proti- 
tankovymi dSly. Krome toho je tarn 
spojovaci ceta a mala zdravotnicka 
slozka i slozka sluzeb. 

49. Ten ma praporni velitelstvl 

s jednlm strednlm tankem a dve 
tankove roty. Kazda tankova 
rota ma velitelstvl s jednlm 
strednlm tankem a tri tankove 
cety, a kazdy z nich ma tri 
strednl tanky. 

50. Jedine^co vim o d£lostreleckem 
oddllu,je to, ze ma dvanact 76mm 
del. Nevim^jak je organizovln. 


65 


51. fteknSte mi - jak je organizov4n 51* Taky nevim, jak je organizov&n. 

minometny oddll. Vim jenom, 2e ma seat I20nm 

minometfi a dvan4ct 82mm minometu. 

52. V mechanizovandm pluku je jeStg 52. 0 priizkumn6 rotS vim jenom, 
jedna jedhotka, o kter6 bych chtel, 2e ma obrneni auta a transportery. 
abyste mi neco rekl - a to je 

pruzkumna rota. Jak je 
organizovan£ ? 

53. Co mi mfizete jest§ flct 53. No, vlra, ze z&kladnlm taktick^m 

o mechanizovane divizi ? ukolem mechanizovane divize je 

pronasledovdnl a vyuzitl uspechu, 
spolecn§ s tankovymi silami. 

Divizs je taky schopna samostatnych 
utocnych a prulomovych operacl 
proti slabym a demoralizovanym 
nepratelskym obrannym postavenlm. 


66 


ORGANIZACE, VYZBROJ A VtSTROJ - CAST IV. 

ODPOVlDI: 


56. Jaky stav mA jezdeckA divize ? 


57. Jak je organizovAna jezdeckA 
divize ? 


58. MA jezdeckA divize operovat 
jako slozka sboru, anebo 
operuje samostatnA ? 


59. JakA je sila jezdeckeho pluku ? 


60. Jak jsou organizovAny ? 


61. Ktere jsou hlavni zbrane 
pluku ? 


Ano, mAme jisty poAet jezdeck^ch 
divizl a nekolik jezdeckych 
sboru. 


Jezdecky sbor mA skoro 19.000 muzu. 

MA tri jezdecke divize a podporujlcl 
zbranA, kterA majl znacnA mnozstvi 
obrnAnych vozidel, tazene a samo- 
hybne dAlostrelectvo, specialni 
jednotky a sluzby. 

MA 4.650 dustojnlku a muzu a 
4.600 konf. 

Organizace je trojuhelnlkovA. Jsou 
tam tri jezdeckA pluky, smlAeny 
pluk lehkeho dAlostrelectva a tAzkych 
minometu, mala pruzkuranA, spojovacl, 
zenijnl-a protiletadlovA jednotka 
a jednotky sluzeb. 

JezdeckA divize je organizovanA tak, 
ze muze operovat jako samostatnA 
jednotka, nebo jako slozka silneho 
jezdeckeho sboru. Je to AistA 
jezdeckA jednotka, kterA nemA zAdna 
motorovA vozidla, az na municni 
a zAsobovacl kolony. 

Kazdy pluk mA 1.140 dtistojnlku 
a muzu a 1.180 konl. 

Velitelstvi pluku, 4 jezdecke 
eskadrony,kulometnA a minometnA 
eskadrona,baterie houfnic, proti- 
tankovA baterie a nAjake sluzby. 

MA ctyri 76 mm houfnice, ctyri 
57mm protitankova dAla, dvanact 
82mm minometu, tri protiletadlove 
kulomety, sestnact tezkych kulometu 
a 43 lehkych kulometu. 


OTAZKY: 


54. Pane kapitAne, jA jsem stary 54. 
jezdec (dragoun, kavalerista) 

a jako takovAho mA vzdycky 
zajimaji jezdecke jednotky. Vy pry 
porAd jeAtA mAte nAjake 
jezdecke jednotky. 

55. Jak je organizovAn vAA jezdecky 55. 
sbor ? 


56. 


57. 


58. 


59. 


60 . 


61 . 


67 




62. Kolik vozidel mi pluk ? 62. 

63. Ja se taky zajimam o vasi 63 . 
pesi divizi - jaka je 

sila te divize? 

64 . Jak je organizovana ? 64 . 

65 . Jake podporujici zbrane jsou 65 . 

u divize ? 


66. A co sluzby ? 66. 


67 . Jak jsou organizoviny pSsi 67 . 

pluky ? 


68. Zminil jste se o plukovnlm 68. 

delostrelectvu - z ceho se 
sklidi ? 


69 . Jak jsou organizoviny pesi 69 . 

prapory ? 

70. Popiste mi organizaci rot. 70. 


Ma 115 vozu tazenych konmi a jenom 
tri motorovi vozidla. 

Asi 11.000 dustojniku a muzu. 


Jejim zakladem jsou tri p^sl 
pluky. 

Delostrelecka brigade se ctyriadvaceti 
d§ly 76 t 2 mm, sestatriceti 122mm 
houfnicemi a dvanacti l 60 nm minomety; 
smiseny pluk s dvaapadesati strednimi 
tanky (s 85 mm dely) a sestnacti 100mm 
samohybnymi dely; protitankovy oddil 
s dvanacti 85mm tazenymi dely; 
pruzkumny prapor; spojovaci prapor; 
zenijnl prapor a protiletadlovy 
oddil. Mi taky malou rotu BCHL 
(bojovych chemickych litek). 

V tylu jsou seskupeny: zdravotnicky 
prapor, automobilni prapor, 
intendancni sluzba a zbrojni 
dilny a roj tri lehkych spojo- 
vacich letounu, 

Pluk mi tri pesi prapory, plukovni 
delostrelectvo, protiletadlovou 
cetu, spojovaci rotu, zikopnickou 
cetu a nejake sluzby. 

To se sklidi z protitankove baterie 
se sesti 57mm protitankovymi 
kanony, samohybni delostrelecke 
baterie se sesti 76 mm samohybnymi 
dgly a minometne baterie se Sesti 
120 mm minomety. 

Kazdy mi tri pesi roty a podporujici 
jednotky. 

Rota mi tri pisi cety a jednu malou 
kulometnou 5etu. Kazdi z tichto tri 
pesich cet o triceti muzich mi tri 
druzstva, a velitelstvi Sety mi 
jednoho dustojnika a dva muze. 


68 


ORGANIZACE, VtZBROJ A VfSTROJ - CAST V, 


OTAZKY: 

71. Jak se jmenujete a jakou 
mate hodnost? 

72. Ke kterd jednotce patrlte ? 


73. <iaky je pocetnl stav va§l 
roty podle organiza£nl, 
vystrojnl a vyzbrojnl 
tabulky (podle tabulky 
valecnych nebo mlrovych poctu)? 

74. Jake je slozeni vast roty ? 


75. Jaka je hodnost a postaveni 

ka2deho jednotlivce ve velitel- 
skem druzstvu ? 


76. Jsou vsecky oesl cety stejne ? 

77. Jak je organizov&na ceta 
oo strance personalnl ? 


78. A te3 mi reknete hodnost 

a funkci kazdeho jednotlivce 
ve velitelskem druzstvu cety, 


79. No dobre. A tecf mi dejte stejnou 
informaci, ookud se tyka muzstva 
v oesfm druzstvu. 


ODPOVEDI: 

71. PoruSik Jan Pokorny. 


72. K 1. pgsl rotS. 3. praporu, 3. pluku, 
3. pesl divize. 

73. Sest dustojnlku a 127 rauzu. 


74. Rota ma velitelske druzstvo 
se dvema dustojniky a sesti 
muzi; tri pesl cety, kazdou 

s jednim dustojnikem a triceti 
tremi muzi; a 5etu tezkych 
zbranl s jednim dustojnikem a 
dvaceti dvema muzi. 

75. Jeden kapitdn, velitel roty; 
jeden nadporuclk, politicky 
dustojnlk; jeden praporcik, 
starsina roty; jeden rotmistr, 
vedouci kuchyne; jeden cetar, 
proviantni roty; jeden desat- 
nik, pisar; a dva vojini, 
kteri jsou spojky. 

76. Ano. 

77. Je tarn velitelske druzstvo 

s jednim dustojnikem a tremi muzi, 
a tri pesl druzstva po deseti 
muzich. 

78. Je tam jeden poruclk, velitel cety; 
jeden praporcik,politicky pod- 
dustojnik; jeden cetar,zastupce 
velitele cety; jeden vojin 
jako pozorovatel a jako spojka. 

79. Pesl druzstva jsou vsechna stejna. 

V kazdem z nich je jeden cetar, 
velitel druzstva; dva desatnici, 
strelci z lehkeho kulometu; dva 
vojini, nabljeci; a pet vojlnu, 
pesaku (strelcu). 


69 




80. Te3 mi rekn£te neco o cete 
tezkych zbrani. 


81. Z ceho se sklAda velitelstvi 
cety ? 


80. Ceta tezkych zbrani se sklada 

z velitelstvi cety, ze trl druzstev 
tezkych kulometu a z minometneho 
druzstva. 

81. To se sklada z poruclka, velitele 
cety; rotmistra,zastupce velitele 
cety; a cetare, politickeho pod- 
dustojnlka. 


82. Jsou druzstva tezkych kulometu 
orsranizovana stejnym zpusobem ? 


82. Kazde druzstvo tSzkych kulometu 

mi jednoho cetare, velitele druzstva; 
jednoho desatnlka, strelce; jednoho 
vojlna, nabljece; a dva vojlny, nosice 
streliva (pomocnlky). 


Je tarn jeden cetar, velitel druzstva; 
jeden desatnlk, strelec; jeden vojln, 
nabljec; a dva vojlni, nosici 
streliva. 

Ja jsem byl velitelem cety tezkych 
zbrani. 

V kazdem druzstvu jeden. 


Je to tezky kulomet M1943 "GORYUNOV" 

7 ,62 mm. Tento tezky kulomet je 
zalozen na principu tlaku plynu na 
pist a je chlazeny vzduchem.Pocatecni 
ryChiost je 800 m za vterinu, ucinny 
dostrel je 1.100 m a uSinny dostrel 
v proti letadlum je 500 m. Celkovd 

delka je 115 cm a prakticka rychlost 
strelby (kadence) je od 300 do 350 ran 
za minutu. 

87. Kolik vazl ten kulomet ? 87. V4zl asi 28 kg a trojnozka (podstavec) 

vazl asi 14 kg. 

88. Popiste trojnozku. 88. Je to zdokonaleny model trojnozky 

M1931 "UNIVERSAL", ktera se da lehce 
premenit na protiletadlovy podstavec. 


83. Pooiste stejnym zpusobem osoby 83. 
u druzstva 82mm minometu. 


84. Jaka byla vase funkce u roty ? 84. 


85. Ve vasl cete jste meli tri 85. 

druzstva tezkych kulometu. 

Kolik tezkych kulometu bylo 
v kazdem druSstvu ? 

86. fteknete mi charakteristiku 86. 

toho kulometu. 


70 




39. Muze se pouzit bu3 plateny pas 
na 250 naboju M1910, anebo kovovy 


pas na 50 ndboju. Kovovy p4s muze 
byt petkrat nastaven, takze muze mit 
celkem 250 n£boju. Jakakoliv 
sovetsk^ puskova munice 7,62 mm muze 
byt pouzita. 


90. Popi§te, jak se ta zbran drzl. 

(Popiste drzeni te zbrane). 


90. Pouzivajl se drzadla a opern4 deska 
na zadnl casti pouzdra zaveru. 


71 


otAzky t 


VELITEL HLlDKY. 

odpovSdi t 


1. Jak se jraenujete a jak4 je 1. 

va§e hodnost ? 

2. Ke ktere jednotce patrite ? 2. 

3. Jak4 je vase funkce u roty ? 3. 

4. Kolik muzu mate ve svem 4. 

druSstvu ? 

5. Jakou zbran m4 kazdy muz ? 5* 

6. Jaky model je ta puska ? 6. 


7. PooiSte mi tu zbran - jaka je 7. 
jej! v4ha, delka, pocet naboju 
v z4sobn!ku, jak funguje, 
ucinny dostrel a^maximaln! 
dostrel. 


8. Jaky je model a vzor (typ) 8, 

samopalu, ktery maj! ostatn! 
muzi ? 


Cetar Alois Siroky. 


K 1* drofcstvu, 1. Sety, 1. r °ty , 
pSSlho pluku 4, 1* gardove pSSI 

divize. 

Velitel 1. druzstva. 

Velitel druzstva - to jsem ja, 
obsluha lehkeho kulometu, desAtnfk 
a vojin, vojin odstrelovac a 5 pesaku 
(strelcu)• 

Ja mam puskuj pesaci a odstrelovac 
taky. Strelci z lehkeho kulometu 
maji samopal. 

Je to poloautomaticka puska Ml940 
"TOKAREV”, 7,62 mm. 

No, ma zdsobnik nebo piskovy 
zasobnik na 10 nAboju, pocatecn! 
rychlost 900 m za vterinu, ucinny 
dostrel 407 metru, celkova delka 
je, ja bych rekl asi kolem 120 cm. 
Va2! 4 kg. Muze strilet rychlost! 

20 ran za minutu. 

V!m jenom, ze to je PPS-1943 a uzlva 
stejne strelivo, jake uzivame nay. 


9. $eknete mi svuj ukol, kdyz jste 
byl velitelem hlidky. 


9. Bylo mi receno, abych zjistil polohu 
vasich dratenych prekazek, umisten! 
kulometu, minometu a sestavu vas! 
pechoty v nasem prapornlm pasmu. 

Rekli mi, ze jsme byli vysi4ni my, 
protoze moje druzstvo je nejlepsl. 
ftekli mne, ze zpravy, ktere potrebujl, 
jsou pro utok. 


10. Umite cist mapu ? 


10. %sl!m, ze ano, jestli vypad4 jako 
ty nakresy, ktere jsme dostali. 


72 




11. No, Drotoze tahle mapa neni 
docela takov4 jako vase n&Srty 
- nopiste mne jenom ter4n, 
noSinaje od vaseho mista 
za.ieti zpSt k va§i rote. Tak, 
tady je vase misto zajeti; zde 
je maly zalesneny kopec presne 
na sever asi 50 metru. od potoka 
kde jste byl zajat. Kterou 
cestou jste §el, abyste se 
dcstal k potoku ? 


12. Jake jednotky jste videl 12. 

na tehle ceste, kdyz jste sel 

od vaseho velitelstvi ? 

13. Jak4 to byla jednotka ? 13. 

14. Kolik muzu bylo u kulometu ? 14. 

15. Jak jsou ty kuloraety umisteny ? 15. 

16. Popiste jejich postaveni 16. 

vzhledem k tomu rozcesti. 


17. Jake jine jednotky jste vid§l ? 17. 

IB. Jake bylo zvolini a ohlas, 18. 

kterych jste ra§l pouzit ? 

19. Kterou cestou jste se m&l 19. 

vritit na velitelstvi ? 


20. Kdo v4m dal posledni rozkazy ? 20. 


11. Sesli jsme zalesnenou uzlabinou 
na zapadni strane toho kopce. 

Kdyz jsme prosli lesem od severo" 
zipadu, prisli jsme do te uzlabiny 
asi 500 m severne od toho kopce. 
Odhadoval jsem, ze ten les je asi 
2 km siroky. Do lesa jsme vstoupili 
z cesty, ktera ma tvrdy povrch a 
vede od Severn k jihu. Misto,odkud 
jsme vysli, bylo asi 500 m severnS 
od rozcesti - na sever po tehle 
ceste, a v lese. Ty silnice 
u rozcesti maji tvrdy povrch. 

U krizovatky, to je na tom rozcesti, 
jsem videl 2 tezke kulomety. 


Byly to nase tezke kulomety. 

Cele kulometne druzstvo - 5 muzu. 

Jsou v dirach, zamirene k jihu; 
totiz jeden je a druhy neni. 

Jeden byl v severovychodnim rohu, 
na kraji lesa, deset metru 
od rozcesti. Ten druhy je v severo- 
zapadnim rohu, asi 5 metru 
od rozcesti, pred velkou skalou, 
pred kterou jsou nejake klady. 

Nevid£l jsem zidne jine. 

2izka a Silina. 


Kteroukoliv, kterou jsem uznal 
za vhodnou, s vyjimkou cesty, 
kterou jsme prisli. 

Myslim, ze to byl kapitan Tomek. 
Kapitin Gerber, to je n4s velitel 
roty, rekl, ze on je zpravodajskym 
dustojnikem praporu. 


21. Kde je velitelstvi praporu ? 21. J4 nevim. Slysel jsem 

vykonn6ho star§inu rict, ze je 
Severn^ od naseho velitelstvi a 
na sever, vedle te silnice 
s tvrdjhn povrchem. 


73 


Elen hlIdky 


ODPOVfiDI: 


OT/vZKY: 


1. Jak se jmenujete a jakou m£te 1. 

hodnost ? 

2. Ktera je vase jednotka ? 2. 


3. Jak£ je va§e funkce u roty ? 3. 

4. Jake jste mel zamestnani pred 4. 
tim, nez jste sel na vojnu ? 

5. Kolik roku jste chodil do skoly ? 5. 

6. Vy jste jeden z Desakti 1. druzstva 6. 
a byl jste na hlidce - odkud 

jste vysli na hlidku ? 

7. Kde je umisteno velitelstvi 7. 

va§i roty ? 

8. Umite cist mapu ? 8. 

9. Vy rik£te, ze velitelstvi vasi 9. 
roty bylo severne odtud; jak 
daleko na sever ? 


10. Jak daleko na sever od 10. 

krizovatky ? 


11. Jak vite, ze je to 450 kroku ? 11. 


12. Jaky druh zbrane mate ? 12. 


13. Jake jsou n?kter4 vlastnosti 13. 
(charakteristiky) teto zbrane - 
- delka, v£ha, poSet naboju 
v zasobniku ? 


Petr Dlouhy a jsem vojin. 

1. druzstvo, 1. ceta, 1. pesi rota, 

2. prapor, 4. pe§i pluk 1. gardove 
pesi divize. 

Jsem obycejny pe§6k. 

Ja jsem byl rolnik. Pracoval jsem 
v jednotnem zemedelskem druzstvu. 

Chodil jsem jenom 8 roku v Rokytnici. 

Od velitelstvi roty, v 0500 hod. dnes 
rano. 


Na sever odtud. 


Ne. 

Vim, ze je to na sever odtud, protoze 
je to severne od krizovatky a my 
jsme se dostali na jih od te krizovatky, 
nez jsme byli zajati. 

No, j£ myslim, ze to musi byt asi 
450 kroku na sever - vim, ze to je 
v lese, u cesty s tvrdym povrchem. 

Pocital jsem je, protoze jsem si 
myslel, ze by mi to stacilo 

ina slu§ne hospod^rstvi. 

Stejny jako Setari; je to poloautomaticka 
puska 7,62 mm. Na me je napsAno 
TOKAREV, ale ja jsem vzal nuz a vyryl 
jsem na ni OLGA. 

J4 toho o ni moc nevim. Vim jenom, 
ze ma krabicovy zasobnik na 10 ran 
a ze vazi kolem 4 kg. 




14. Kolik muzu je ve vasem druzstvu ? 14. Pockejte, to je cetar, dva strelci 

z lehkeho kulometu, odstrelovac a 
nas 5 pesiku. Kolik je to ? 

15. Kolik je cet ve vasi rote ? 15. To opravdu nevim, ale stariina 

roty rikal, ze tam jsou 3 pSsi cety 
a ceta tezkych zbrani. &ekl nira, 

Ze si neraame delat starosti 
o ostatni pesi cety, protoze jsou 
pravi tskove jako nase. 


16. Jake jednotky jste videl 
na hlidce ? 

16. Nase tezkd kulomety. 

17. Kde ? 

17. Zrovna u rozcesti, jizne od velitelstvi 
nasi roty. 

IS. Kudy a jak daleko jste sel 
potom, kdyz jste presel 
to rozcesti ? 

IS. Sli jsme asi 1 kilometr na jih 

a potom jsme sli do lesa, dal jsme 
sli na jihovychod skrz les 
k uzlabine a uzlabinou dolu, 
ke kopci. Zrovna jsem se pripravoval 
vystoupit na vrchol kopce, abych se 
podlval, jestli bych odtamtud mohi 
vidit nejake vase postaveni, kdyz 
jste nas zajali. 

19. Jak se jemnuje velitel vasi 
roty ? 

19. Kapitan Gerber. 

20. Jak se jmenuje a jakou ma 
hodnost ten, kdo vim dal 
posledni rozkazy ? 

20. Cetar rikal, ze to je kapitan Tomek. 

Slysel jsem ho rict, ze jsme byli 
vybrani my, protoze jsme "nejlepsi 

druzstvo" a Ze bychom mohli prinist 
cenni informace pro zitrejSi utok. 

21. Kde jsou umisteny vase minomety ? 

21. Nevim, slysel jsem, ze byly dnes 
v noci premisteny asi 100 metru 
na jih od krizovatky a od nasich 
kulometu. To mi rekl jeden strelec. 
Chodili jsme spolu do skoly; 
jmenuje se Polak a je desatnik. 

22. Kolik muzu je u t£ minoraetne 
jednotky ? 

22. No tak, je tam cetar; strelec, t.j. 
muj pritel desatnik; nabijec, 
podavac a nosic streliva. Myslim, 
ze to jsou vojini. 

23. Kterou jednotku (slozku) 
podporuje ta minometna 
jednotka ? 

23. Oni patri k nasi rote. 


75 


24. 2adne signaly, ale meli jsme Met 
iw 2ilina", jestliSe str£2n f 
nam rekl "2izka". 


24. Jaka hesla nebo jake signaly 
jste meli uzit, abyste se 
dostali zpatky ke sv6 rote ? 


76 


RADISTA (RADIOTELBGRAFISTA) 


ODPOVlDI: 


OTAzKY: 


1. Jak4 byla vase funkce u roty 1. 

tegkych minometu pesiho 

nluku 666 ? + 

2. Kde byla umistena strelecka 2. 

ustredna ? 

3. 'dyz vcera nase jednotky 3* 

utocily, predaval jste zadosti 

o oalbu od oredsunutych 
pozorovatelu ? 

4. Kolik predsunutych pozorovatelu 4. 
mela rota venku, kdyg utok zacal? 

5. Byly v te dobe vsechny vase 5. 

tri Dalebne cety v Dostavenl ? 

6. Kolik strelbyschopnych 6. 

minometu mela kazda ceta ? 


7. Byly vase zorivy vysilany 7. 

otevrene (v otevrene reci), 

anebo iste uzivali kodu nebo 
sifry ? 

8. Jak casto se meni vas kod 8. 

maoovych souradnic ? 

9. Kdy mela byt oristi zm£na kodu ? 9. 

10. Jaky druh radiostanice (radia, 10. 
radioveho oristro.le) jste 

vcera obsluhoval ? 

11. Je lad£na nodle vysky vlny 11. 

nebo oodle frekvence ? 

(Je amplitudove modulovana 
nebo frekvencne modulovana?) 


Ja jsem byl radista u rotni 
strelecke ustredny. 

Bylo to na upatl vrchu (koty) 477, 
na jizni strane. 

Ano, od te doby, co nase vedenl bylo 
zniceno strelbou, byli jsme zavisli 
jenom na radiu. 

Meli jsme tri; jednoho v useku 
kazdeho praporu. 

Jiste, pAlili rinu za ranou. 

Kazda mela ctyri, krome treti 5ety, 
kde se jim roztrhla jedna hlaven, 
a tak ztratili jeden minomet a ctyri 
muze. 

Vsechny hovory byly v otevrene reci, 
s vyjimkou mapovych souradnic. Pro ty 
jsme uzivali kodu mapovych souradnic. 

Kazde tri dny, pokud nezjistime, ze 
jste ho rozlustili, nebo ze se dostal 
nepriteli do rukou. 

V 0500 hod. dnes rano. Ja nevim^aky 
ten novy bude. 

By la to AN/ABC-10, ktera neni nejlepsi 
na svgte. 

Je ladena podle frekvence, ale 
v techhle kopcich neni ji vzdycky 
dost hlasite a jasne slyset. 


+ Footnote: In the Czechoslovak Army an Infantry Regiment^s Heavy Mortar 
Comnany is called - Mortar Battery = Minometna baterie, equiped with 
120 mm heavy mortars. 


77 





12. Kde je umlsteno velitelstvl 
vasl roty ? 

12. Zrovna u velitelstvl pluku, asi 

1.000 metru za nasi streleckou 
ustrednou. 

13. Kolik radiovych nrlstroju 
t oho to druhu mate u roty ? 

13. Tech mame deset, mimo jeden AN/GRC-7 
a jeden AN/GRC-9. 

14. Kde jsou vase palebne cety 
umisteny ? 

14. Nikdy jsem nebyl v zadnem z postavenl^ 
ale vim, Ze jsou na odvricenim svahu 
zrovna pod hlavnlm obrann^m postavenlm 
pluku. NAS stary rekl, Ze jsou tak 
bllzko, Ze i vaSe sedesStky by nAs 
mohly zasAhnout, kdyby vSdSly, kde 
jsme. 

15. Jaky druh dritoveho spojenl 

mate mezi streleckou ustrednou 
a predsunutymi oozorovateli ? 

15. Mime dvojl sit (dvojitA vedenl). 

Jsou tam prime linky k predsunutym 
pozorovatelum a taky linky k peslm 
praporum, takze ti od tSzkych 
zbranl mohou zadat o palbu. Ve vetsine 
prlpadu nasi predsunutl pozorovatele 
majl take pomocnou linku k podporova- 
nemu praporu. 

16. Kolik streliva mela rota 
po utoku ? 

16. Uz jsme nemeli skoro zadne stfelivo 
mimo zapalne. Pamatuju si, ze prvnl 
dustojnlk (dustojnlk, ktery rldl 
strelbu cele roty, nebo baterie a 
kontroluje streleckou ustrednu) 
rlkal, ze jenom prvnl cete zustalo 
nekolik trlstivych a osvetlovaclch 
naboju. 

17. Jaky je dostrel 11cm minometu, 
ktery te<5 pouzlvite ? 

17. Je to 6.000 m, ale velitel rekl, 

ze nikdy nemame strllet pres 5.500 
leda, ze na to d£lostrelectvo 
nestacl. Na ve3.ke vzdalenosti je 
prilis velky rozptyl. 

IB. Jakv ucinek m«lo soatne pocasi 
na vis radiovy prljem 
(radiopr^ jem, orijem) ? 

18. Kdyz na sebe vidlme, pocasi nam moc 

nevadi az do dvou mil, ale kdyz jsou 
nejake vyrazne terennl tvary mezi 
vysilackou (odesHatelem) a prijlmackou 
(prijemcem), ztratime spojeni, dokud 
bourka neprejde. 

19. Jake dilostrelecke jednotky 

.iste videl v prostoru (v rajonu) 
sveho oluku ? 

19. Nedaleko velitelstvl pluku je 
jednotka 155mm kanonu, myslim 
asi baterie, ale to 


je vsechno, co jsem tam videl. 

Prvnl oddil polnlho delostrelectva 
by mel byt bllzko, protoze vzdycky 
to byl oddll pro nasi primou podporu. 
Ja mysllm, ze stopetapadesatky ve 
78 vseobecne cinnosti podporujou 
divizi a mozna, ze i sbor. 


PR0ZKUM. 


OTAZKY: 


ODPOVEDI: 


1. Pane cetari, jaky byl vas 
ukol v dobe, kdy jste byl 
zajat ? 

2. Ke ktere rote 319. nruzkumneho 
nranoru natrite ? 

3. Jak4 je vase funkce u te 
jednotky ? 

4. Kolik dustojniku a kolik muzu 
je u te roty ? 

5. Kolik tankii ma normalnS rota ? 

6. Jake je slozenl roty ? 


7. Tadyhle je to misto, kde vas 
tank byl zasazen, pane cetari, 
ze ano ? A od toho mista 
na brodske silnici ktere cesty 
jste Drozkoumal ? 

8. Kolik tankii provadelo ten ukol ? 8 

9. Co se stalo s temi dvema druhymi 9 
tanky, kdyz vas byl zasazen ? 

10. Byl ukol snlnen ? 10 

11. V jakem stavu byla cesta mezi 11 
vesnici Hermanice a krizovatkou 
mikulovske a brodskd silnice ? 


12. V jakem stavu jste nasel ten 12 

jediny betonovy most na te 

ceste ? 

13. Jak4 dela jste zpozoroval 13 

nebo slysel mezi temi dvema 

misty ? 


1. Pruzkum cest, aby se zjistilo, jestli 
jsou vhodne pro tanky. 


2. K rote strednfch tanku. 


3. J4 jsem velitel tanku. 

4. Ctyri dustojnici a 65 muzu. 


5. Jedenact. 

6. Rota stfednlch tanku ma velitelskou 
cast se dvema tanky, pomocnou 
(udrzovaci) cast a tri cety, kazda Seta 
ma tri tanky. 

7. Zacal jsem z vesnice Hermanice dnes 
rano a pokracoval jsem na sever po 
mikulovske silnici, az jsem prijel 
na krizovatku mikulovske a brodske 
silnice, a tam jsem se dal na vychod 
po brodske silnici. 

Tri tanky. 

Myslira, ze se vratili do svych 
linii. 

Ano. 

Ta silnice byla v dobrem stavu. Tanky 
nemely potize pri jizde po rovne 
sterkove silnici. Ta silnice je 
15 metru Sirok4. 

Ten byl v dobr&n stavu. Dva tanky 
p?es nSj mohly jet vedle sebe bez 
jak^chkoliv potiSi. 

2adn4. 


79 




14. Kolik osob jste videl ? 

14. Nevidll jsem nikoho. 

15. Jakou jinou vojenskou 

cinnost jste zpozoroval ? 

15. Ono se v£m to muze zd4t divne, ale 

krome nas v tech mistech nikdo 
jiny nebyl. 

16. V jakem stavu byla cesta raezi 
krizovatkou a mistem, kde jste 
byl zajat ? 

16. Cesta m£ tvrdy cerny povrch a byly 
v ni nejake diry, ale kdyz po nl 
jely tanky, vubec jim to nevadilo. 

17. V jakem stavu byl ten prvnl 
most, ktery jste prekrocil 
od te krizovatky smerem 
k mistu, kde jste byl zajat ? 

17. My jsme nejeli po moste, protoze 
byl zniceny. 

18. Jak jste se dostali pres reku ? 

18. Asi 50 metru severne od mostu 

jsme nasli brod, ktery byl vhodny 

Dro tanky. Tam jsme se prebrodili 
a na druhe strane jsme se vratili 
na cestu. 

19. Jak siroky byl ten brod ? 

19. Asi deset metru. 

20. V jakem stavu byl ten dalsi 
most ? 

20. My jsme pres zadny jiny most 

nejeli. Myslim, ze v tom miste 
byl driv dreveny most, ale zrejme 

byl zniSen. 

21. Jak jste se dostal pres tu 
reku ? 

21. Hledali jsme brod, ale nemohli jsme 
zadny najlt; proto jsme museli 
prohlednout zeleznicni most, pres 
ktery vedla jednokolejna trat, a ktery 
byl asi 400 metru jizne od cesty. 
Zjistili jsme, 2e ten zeleznicni 
most unese jenom jeden tank. Po tom 
zeleznicnim moste to trvalo tern trem 
tankum 1 l/2 hod., nez se dostaly 
na druhou stranu. 

22. Jakou vojenskou cinnost jste 
oozoroval mezi krizovatkou 
a mistem zajeti ? 

22. Kdyz jsme byli na vasem uzemi, 

nezpozorovali jsme nic, dokud jste 
na nas nezacali palit na tom miste, 
kde jsme byli zajati. 


80 


OTAZKY: 


ST&ELEC (z pusky, pesak) - CAST I. 
ODPOVEDI: 


1. Protoze jste ztratil vojensky 1. 

pruka z (vo j enskou knizku), 

mis-f me se vas zeptat na nSkolik 
vSci, abychom si zjistili vasi 
pravou totoznost,a tak vam mohli 
zarucit vaSe prava. jako 
vilecnemu zajatci. Jak se jmenuje- 
te a jake mate vo.ienske cislo ? 

2. Od ktere jednotky jste ? 2. 

3. Tak to mam vis pluk a divizi; 3. 
a tea mi reknete, od ktere 

roty a od ktereho praporu ,1st e ? 

4. Jaka je vase funkce u roty A ? 4. 

5. Od ktereho druzstva a od ktere 5. 

cety jste ? 

6. Kolik oesich druzstev je 6. 

ve vasi cete ? 

7. Jaka je ulna sila vaseho 7. 

druzstva a jake mi zbrane ? 


8. Jaky stav m£lo (jak silne bylo) 8, 
vase druzstvo, kdyz jste ho 

opus til ? 

9. Je ve vasi cetS druzstvo tezkych 9* 
zbrani ? A jestliie ano, z 5eho se 

sklada ? 


Ja se jmenuju Vilem Jankovsky a 
jsem svobodnlk. Me vojenske 
cislo je 39 045 999. 


Od pSSlho pluku 666, 999. divize. 
Od roty A, 1. praporu. 


Ja jsem strelec (obycejny pesak). 
Od tretlho druzstva, tret! cety. 


Tri. 


Pri plnem stavu me druzstvo ma 
9 muzu. M i pusky raze 7,62 mra a 
lehke kulomety raze 7,62 mm. 

Vsichni muzi majl pusku, s vyjimkou 
dvou, kteri jsou strelci z kulometu. 
Kazdy z nich ma lehky kulomet 
(automatickou pusku). + 

Melo piny stav (bylo na plnem poctu). 


Ano, meli jsme druzstvo tezkych ++ 
zbrani. Melo dva tezke kulomety. 


+ Czechoslovak infantry squad has one light machine gun which is equivalent 
to the American BAR or JAR. 

++ Czechoslovak heavy machine gun is more or less equivalent to the American 
light machine gun .30 caliber. Otherwise a light machine gun would be 
translated as lehky kulomet. 


81 




10. Dva tezke kuiomety ? 


11. Melo druzstvo tezkych zbrani 
piny stay ? 

12. A co se stalo s protitankovyra 
raketometem, ktery byval 

v druzstvu tezkych zbrani ? 

13. Jak je te3 velke velitelstvl 
Sety ? 


14. Melo velitelstvl cety piny stav / 14. 
kdyz jste ho onus til ? 


15. 

Kolik neslch cet mela vase 
rota ? 

15. 

16. 

Jake zbrane mela ceta tezkych 
zbrani ? 

16. 

17. 

Druzstvo bezzakluzovych d£l ? 

17. 

18. 

Kolik zbrani bylo v kazdem 
z techto druzstev ? 

18. 

19. 

Kolik lid! je na velitelstvl 
roty ? 

19. 


10. Ano; to byly jedine zbrani v tom 
druzstvu, ktere mely obsluhu. 

11. Myslim, ze ano. 

12. "Bazooka” byla dana k velitelstvl 
cety.+ 

13. Muslm je spocltat: nejdrlv je tam 
cetar, vykonny cety,a potom je tam 
pomocnlk vykonneho, cetar; dve 
spojky, ctyrclenna obsluha PT raketo- 
metu (pancerovky) a poruclk, velitel 
cety. Jo, a je tam taky jeden 
sanitak. 

Ne, nas poruclk byl vcera zabit 
delostreleckym granatem (nabojem) 
a jeden z novych doplnku 
(nahradnlku) - nosic streliva 
k bazooce, byl zle popalen zpetnym 
vybuchem a byl odsunut. 

Meli jsme tri a cetu tezkych zbrani. 


Ta mela minometne druzstvo a 
druzstvo bezzakluzovych del. 

Ano, dela 57 mm. 

Tam byvaly tri minomety a tri 
bezzakluzova dela, ale nevlm^kolik 
jich tam je ted. 

Nevlra jist£, ale slysel jsem je 
mluvit o velitelske cetS, a tak 
mysllm, ze jich tam je asi ctyricet. 


+ The Czechoslovak equivalent of the American Bazooka is the so called "tarasnice" 
which is a copy of the Bazooka. But infantry platoons do not have a "tarasnice", 
they have a rocket launcher known as "pancerovka", a copy of the German 
"panzerfaust". 

++ There is no Czechoslovak equivalent to the American "Section". Druzstvo is 
a Squad. 


82 


20. Jsou u velitelstvi roty nejake 
zbrane, ktere jine 6ety nemaji ? 


21. Kdo je§t£ je na velitelstvi 
roty kromS star§iny roty a 
kucharu ? 

22. Jtka je tecf. slla vasi roty 
(jaky stav raa te3 vase rota) ? 


20. Je tarn tezky velkor4zny kulomet 
VKPL 12 # 7 mm a bazooka - to je 
vsechno, co jsem slysel. Mysllm, 
ze starsina roty a kuchari je 
uzlvajl v prlpade nalehave potreby. 

21. Je tam spojovaci druzstvo, ridici, 
plukovnlkuv sluha ("pucak", prl- 
kaznik) a pisar roty. 

22. Slysel jsem jednou zastupce velitele 
roty rlct, ze rname na v£s pripraveno 
200 bodaku, jestli si s nami neco 
zacnete. To bylo asi pred dv&na 
tydny. 


S3 


ST&ELEC (z pusky, pesak) - CAST II. 


OTAZKY: 


OPPOVSdI; 


23, Zminil jste se o spojovacim 23. 

druzstvu. Jaky druh spojeni 

mAte u vast roty ? 

24. Kolik jich bylo ve va§i cetS ? 24. 


25. Jake telefony a radia 25. 

(radiopristroje) melo 
velitelstvl roty ? 

26. Mela ceta tezkych zbrani 26. 

nejake telefony EES nebo 
radioDristroje SCR 300 ? 

27. Jaky druh ustredny pouzivalo 27. 
spojovaci druzstvo roty ? 

2S. U roty, kterA byla tak velkA 28. 
jako vase - nejakych 200 


rauzu - museli jste mlt nAjakA 
dopravni prostredky, A jak 
velke a kolik jich bylo ? 

29. Jaka je jejich nosnost (kolik 29. 
uvezou) ? 

30. Vlte, nac se ty jeepy 30. 

ufcivaly ? 


31. Nemel velitel roty jeep pro 31. 

sebe ? 


32. Jak se jmenoval vAs velitel ? 32. 


Meli jsme radia 536 a 300 i telefony. 


Meli jsme jeden nasly^ny telefon 
a jedno radio 536. 

Meli nejmAne jeden, mozna dva 
telefony EE8 a jedno nebo dve 
radia SCR 300. 

Pokud vim, ne. 


Etyla velmi mala a skladala se 
ze zAstrcek, ktere se rozsviti, 
kdyz nekdo volA. Ja nevim, jaky 
je jeji oficialnl nazev. 

Meli jsme jedno kuchynske auto 
s nahonem na sest kol a tri nebo 
ctyri jeepy. Mysllm, ze kazdy 
jeepjmel privesny vuz (prlves, 
vlecnAk). 

Kuchynsky vuz byl 2 l/2 t a jeepy 
byly 1/4 t. 

Ano, dva byly u cety tezkych zbrani 
a zbytek slou2il k doprave streliva 
pesim Set Am a k odsunu ranenych, 
ale zAdnA z pSsich cet nemela svA 
stale vozidlo. 

Ano, mAl, do tA doby ; ne£ ten jeep 
poslali k dopravni sluibA do opravy.* 

Slysel jsem zastupce velitele 
cety rict, ze velitel ztratl 
trochu na vAze, kdyz bude muset 
chodit trochu pAsky. 

KapitAn SouSek. 


+ Ordnance means in Czech "zbrojni sluSba. Trucks and cars are not repaired 
by ordnance, but by transportation service workshops. Transportation 
service - do»r*vr< «ltt*ba. 


84 




33. Byl velitel roty u muSstva 
obllben ? 


34. Jak se jmenoval zistupce 
velitele ? 

35. Mila rota vsechny velitele 
Set ? 

36. Jak se jmenovali ? 


37. Jak se jmenujl veliteli 
vaseho praporu, pluku 
a divdze ? 


38, Jaka byla morilka u vail 
roty ? 

39. Proi nebyla dobri porid ? 


40. Pred chvlll jste se ztolnil 
o ztritich. Byly v posledni 
dobi tizki ? 


41. V kterou dennl dobu to bylo 
(se to stalo) ? 

42. Dostavali jste teple jldlo 
v tom oostavenl ? 


33. Mysleli Jsme, Se to je velmi 
schopnf, chytr£ a Sikovn^ ilovik# 
WSdycky jednal s kazdym 
spravedlivi, ale byl trochu liny. 
Sviho zistupce nechal dilat mnoho 
pruzkumni price a takovych vicl, 
pri kterych se muselo jit ven a 
plahoiit se po kopclch. 

34. To byl poroilk Machiiek, opravdti 
dobry chlap. 

35. Vsechny mimo moji ietu. 


36. Poruilk Martinec mil prvnl ietu, 
poruclk Nimec mil ctvrtou. Nevlm, 
kdo mil druhou, byl to nijaky novy 
dustojnlk, ktery prisel rovnou 

od nihradnlho tilesa. 

37. Plukovnlk Goldberger mil pluk 
a general Wagner mil divizij 
nepamatuju si jmino velitele 
praporu, byl to nijaky novy 
podplukovnlk. 

38. Byla skoro stile dobri. 


39. No, kazdy mil dost ipatnou niladu, 
kdyS jsme minuly mislc asi t^den 
neraili dost jldla. Vsichni jsme 
byli dost otriveni, kdyz prisel snlh 
a studene pocasl a my jsme porid 

jesti nemili zadne zimnl boty. Ale 
ty nakonec dosly pro kazdeho. 

40. Ne, ne prllii zli, az do vcerejika, 
kdy vase dilostrelectvo zranilo 

asi sest muzu. Vystrelili jste 
hodni stopitek a ty zasihly nikteri 
z naiich, kterl byli nechranini. 

41. Bylo to asi v I63O hod., zrovna 
kdyS jsme meli jlst. 

42. Ano, meli jsme skoro stale tri 
tepla jldla denne s vyjimkou cety 
na prednl strazi. Kazde jldlo byly 

divky "C". 


85 


STfcELEC (z pu§ky, p&sak) - CAST III. 


OT.lZKY: 

ODPOVEDI: 

43. Vy jste byl s&m, kdyz jste byl 
zajat. Kde byl zbytek vaseho 
druzstva ? 

43. Ten byl vzadu, v postavenl druzstva, 
v hlavnlm obrannem postavenl. 

44. Byla cela ceta v postavenl 
v te dob§ ? 

44. Ano, s mym druzstvem nalevo. 

45. Jake zbran£ s obsluhou byly 
v useku vasl cety ? 

45. Pamatuju si, ze jsem videl jeden 
tezky kulomet v useku druheho 
druzstva a u prvnlho druzstva, 
bllzko cesty, 9cm protitankovy 
raketomet. 

46. Byl taky cely zbytek roty 

v obrannera postavenl (v linii)? 

46 . Prvnl ceta byla od nas vlevo, 
druha ceta byla na prednlch 
strazlch, asi 300 metru pred 
hlavnlm obrannym postavenlm. 

Mysllm, ze ceta tezkych zbranl 
byla rozdelena mezi jine cety. 

47. Asi jaky usek mela vase rota 
(asi jakou slrku fronty mela 
vase rota) ? 

47. ftekl bych asi 350 metru. 

48. Jake jednotky byly naoravo 
a nalevo od vas ? 

48. Tretl prapor byl napravo od me 
cety a rota C byla nalevo od me 
roty. 

49. Vlte, kdo byl nalevo od vaseho 
oraooru ? 

49. Mysllm, ze to byl jiny diviznl 
usek, hned nalevo od roty C. 

NSkdo Mkal, 5e ten usek prevzal 
leteckf v^sadkov^ pluk 888. 

50. Vy jste rekl "prevzal". Mysllte 
tlm, ze nalevo bylo nedavno 
strldAnl nejak£ jine jednotky ? 

50. Ne, ta strana byla otevrenA 
(nechrAnena) az na nekolik 
poslednlch dnu. Pamatuju si, 
ze jeden kamarad od roty C rlkal, 
ze majl trochu strach, kdyz jejich 
cely levy bok je obnazeny. 

51. S dvema rotami v postavenl musel 
prapor mlt nejakou zalohu. Vlte, 
kde byla umlstSna ? 

51. Rota Bedrich nebyla v postavenl, 
ale ja nevlm, kde byla. Rota David 
mela druzstvo tezkych kulometu 7,62 


na nasem pravem boku, ale to je vsechno, 
co jsem z jejich zbranl vid§l. 


86 




52. Kdyz vase jednotka byla 
zasazena do obranneho 
postavenl, museli jste plAno- 
vat, ze zustanete n£jakou 
dobu na mlste. Slysel jste 
nejake reci o ustupu nebo 
o torn, ze zahajlte utok ? 

53. To zni, jako byste meli silne 
postavenl. Meli jste dratene 
vfekAzky a miny pfed okopy? 

54. Jaky druh dratenych prekAzek 
to byl - dvojst£nn£,ci valcove 
(koncertiny) > nebo obojl ? 


55. Vlte, jak siroke bylo minove 
pole pfed vami ? 

56. Jake pruchody byly v drAtenA 
pfekAzce a v minovAra poll ? 


57. A te<3 o te ceste, kterA bezl 
vasim postavenim; mela nejake 
zatarasy (pfekazky) ? 

58. Byly nejake miny pred pfekazkou ? 


59. Byl zataras kryt palbou 
nejake tezke zbrane? 


60. Kde byla ta pfedni straz, 
o ktere jste mluvil ? 

61. Kde byla prednl straz roty ? 


52. Ne, nic. Bylo nam receno, ze te5 
je na nejaky cas na fade jina 
jednotka. Nase divize mela 
sedet a mela vas nechat, at 
si vylamete zuby na nasem 
postavenl, jestli se rozhod- 
nete utocit. 

53. Samozrejme, meli jsme oboji. 


54« Byly to dvojstenne dratene prekazky 
ve tfech silnych fadAch pfed 
hlavnlra obrannym postavenlm. Ja 
to dobre vim, protoze jsem je 
veers vecer opravoval, kdyz me 
vase hlidka zajala. 

55. ftekl bych asi 50 m. 

56. Vzdycky jsme se drzeli na ceste, 
ktera bezl mou cetou a zahyba 
doprava od prednlch strAzl. Nikdy 
jsem neslysel o zadne jine bezpeSne 
ceste, ktera by vedla dopfedu 

z hlavniho obranneho postavenl. 

57. Ano, pres ni byla velka dlouha 
drAtAnA prekazka a prlkop, napravo 
od prednl straze. 

58. Mysllm, ze tarn nejake byly, ale 
nejsem si jist. 

59. Ano, byly na nej opravdu zamireny. 
Ty dva tezkA kulomety 7,62 mm,nase 
bazooka, jiny tSzky kulomet a 
pfedsunuty pozorovatel od sedesAtek 
se dlvali pflmo na nej. Ani tank M48 
by nemohl prorazit po te cestA. 

60. Ta byla za nami, nahofe, ve sraeru 
k prednl strazi roty. 

61. Ta byla prlmo na vrcholku kopce 
za mou cetou a byla tak dobre 
zamaskovana (zastrena), ze byste 
musel byt jen nekolik kroku od 
ni, abyste poznal, ze tarn je. 


87 


62. MSli ,jste nS,1ak6 jine 
predsurmte pozorovatele 

v useku roty mimo predsunuteho 
pozorovatele od minometu 60 ? 

63. Kde bylo minometn6 postaveni. ? 


62. Pokud vim, ne. 


63. Minomety byly umlsteny v baterii, 
dole na odvrdcenem svahu, blizko 
velitelstvi roty. Nase kuchyne 
byla taky tam vzadu. 


88 


ST&ELEC (z pusky, pesak) - CAST IV. 
OTAZKY: OPPOVEdI: 


64 . To postavenl pred vaslm obramtfm 
postavenlm, je to SAst linie 
odporu pfednlch strASl ? 

65. Jake zbrane jsou v tom 
postavenl krome tech, ktere je 
mozno normAlnS najlt u pesl 
cety ? 

66. Vy mysllte bezzAkluzove delo 
75 mm ? 

67. Meli jste tarn venku nejake 
vysunute stanoviste ? A jestlize 
ano, jakA ? 

68. Byl on taky od roty D ? 


69. Jaky drub drAtenych prekAzek 
jste tarn meli ? 


70. Byly miny kolem linie odporu 
prednich strAzl ? 


71. Etylo sedlo ve stredu prednich 
strAzl zaminovane ? 


72. Slouzily ty kryty (bunkry) jako 
ubikace, nebo jako boJove 
postavenl (stanoviste) ? 


64. Ano, to je cast linie odporu 
prednich strazi. 


65. Tam byvalo d£lo 75 mm, ale nevlm, 
jestli tam jeste je. MA 5eta prisla 
z prednich strazl pred tydnem. 

66. Ano, od roty David. 

67. Ano, na vrcholu toho vysslho 
pahrbku napravo byl jeden predsunuty 
pozorovatel od 81mm minometft. 

68. Ano, ale mohl taky zadat palbu 

od minometu raze 120 mm a od 
delostrelectva. 

69. Kolem celeho kopce jsme meli valce 
koncertin, postavene do pyramid. 

Dva valce byly dole (tvorily zaklad) 
a na nich byl dais! vAlec. Byly tam 
taky nastrazne drAty, pripevnSne 

ke koncertinara, ktere raely odpAlit 
svetelne (osvetlovacl) rakety, kdyby 
o ne nekdo v noci zavadil. 

70. Ne, ne zrovna kolem nl, ale miny byly 
rozlozeny od upatl kopce k zAtarasu 
na vychod a k nejblizsl vyvysenine 

na zapad. 

71. Ne, ale melo pripraveno soustredenl 
palby 60mm minometu. Soustredenl 
palby bylo vypaleno ten den, kdy jsera 
tam pfisel,a vsichni jsme museli jit 
dolu do krytu, abychom byly chraneni 
pred ulomky. 

f 

72. Mely jsme v nich strllny, takze jsn^fe 
mohli bojovat, aniz bychom vysli ven; 
ale hlavnl bojove postavenl bylo 

v zAkopu, ktery vedl podle vojenskeho 
hrbetu (hrebenu) kopce a tahnul se 
kolem dokola. Meli jsme skutecne 
dukladnou kruhovou obranu, bezpecnou 
ze vsech stran. 




73. Vysly z Drednlch strAzl 
nejake hlldky, at uz na 
prepad nebo nejake jine? 


73. Ne, vsechny hlldky byly z hlavnlho 
obranneho postavenl nebo od zaloz- 
nlch jednotek. 


74. Znate cesty, kudy ty hlldky 
chodily ? 


74. JedinA cesta, o kterA vim, je ta, 
kterA vede podle silnice a potom 
zahybA k zApadu mezi minovym polem 
a prednl strAfcl. Kam Sly hlldky 
odtamtud, to nevlm. 


75. 

Kolik hlldek m?la vase ceta 

75 


vyslat v dobe, rekneme^ 



jednoho tydne ? 


76. 

Jake to byly hlldky ? 

76 


Asi ctyri nebo pet. 


Nikdy jsem nesel na zadnou, protoze 
jsem mel velky kasel a poruclk rlkal, 
ze bych ohrozil nasi bezpecnost. 
Slysel jsem jenom, ze na kazdou cetu 
prijde rada vyslat bojove a 
pruzkumne hlldky. Te3, kdyz mame 
zimnl ustroj, myslim, ze zacnem 
vysllat taky hlldky na prepad. 


77. ftekl jste, ze prednl straz muze 
dostat delostreleckou Dodporu. 
Jaky druh delostrelectva 
podporuje vasi orednl straz ? 


No, drlv byl s nAmi vfcdycky prvnl 
dSlostreleck* oddll, a tak *ysllm, 

2e by to mohly dSlat jejich stopStky, 


78. Znate jeste nejake jine 78. 

delostrelecke jednotky, ktere 

stfllejl pro vaSi jednotku ? 


Slysel jsem, ze 20cm dela ("dvacltky") 
jsou za nAmi, ale nikdy jsem je 
nevidel strllet. 


79. Meli jste ve svem prostora 
nejake tanky ? 


80. Jaky model (druh) tanku to byl ? 


Pluk ma tankovou rotu, ale ja jsem 
je videl strllet jenom jednou, 
kdyz prijeli do obranneho postavenl 
a vypalili asi 25 ran. Rychle se 
stAhli (ustoupili), kdyz vase 
delostrelectvo na ne zahajilo palbu. 

Zastupce velitele cety rlkal, ze to 
byly "snadne osmicky” se 76mm dAlem. 
"SnadnA osmicka’^to asi znamena clslo 
modelu (vzoru). 


79. 


80 . 


90 


STftELEC (z pusky, pesak) - CAST V. 


OTAZKY: 

ODPOVSDI: 

81. 

Jak se jmenujete a jakou mate 
hodnost ? 

81. 

Petr MoraveC/ vojln. 

82. 

Ktera je vase jednotka ? 

82. 

Velitelska ceta, 1. pesl rota, 

2. prapor, 4. pesl pluk, 

1. gardova pesl divize. 

83. 

Jaka je vase funkce u roty ? 

83. 

Ja jsem ridic. 

84. 

Jaky druh (t.yo) vozidla rldlte ? 

84. 

Nakladnl vuz GAZ - 67 s nahonem 
na ctyri kola, a umim taky rldit 
vuz GAZ - 51, s nahonem na dve 
kola. 

85. 

Jaky typ motoru ma vuz GAZ - 67 
s nAhonem na ctyri kola ? 

85. 

Normalnl ctyrvalcovy benzlnovy 
motor. 

86. 

Jak je motor chlazen^ ? 

86. 

Ma chladic, do ktereho se leje 
voda. 

87. 

Jak rychle jede (jakou ma 
maximalnl rychlost) ? 

87. 

To nevlm. Na silnici s tvrdym 
povrchem (okresnl nebo statnl) 
jsme nemeli jezdit rychleji nez 

40 km za hodinu. 

88. 

Jaky druh karoserie ma ten vuz ? 

88. 

Pouzlval jsem ho, kdyz jsem vozil 
kapitana. Je to jako jeden z vasich 
JEFP0. Ale jeho blatnlky jsou vy§§! 
a ostfeji vycnlvajl z karoserie. 

89. 

ftlkAte, ze jste uzlval toho vozu, 
ab.yste vozil kapitana. Kara jste 
ho vozil ? 

89. 

Na velitelstvl praporu, ke 2. rote, 
a to je vsechno. 

90. 

Kde je umlst^no velitelstvl 
praooru ? 

90. 

To je 15 kilometru severne od mlsta, 
kde jste me zajali. Byl jsem tam 
vcera. 

91. 

Kde je vase rota vzhledem 
k mfstu, kde jste byl zajat ? 

91. 

Abyste se dostal k me rote, muslte 
jit od krizovatky, kde jste me 
zajali, 4 kilometry na zApad 


k drevenemu mostu, prejlt pres ten 
dreveny most, zahnout doprava 
do lesa na prusek, jit 30 metru 
po pruseku do uzlabiny a pak 
velitelstvl je od vas napravo, 
uprostred svahu kopce. 


91 




92. Jaky druh cesty vede k velitel- 92. 
stvi vaSeho praporu ? 


93. Kde jsou uroisteny vase cety ? 93. 


94. Jakou zbran mel kapitan ? 94. 


95. fteknete mi, co vite o te zbrani, 95 
o jeji kadenci, vAze, deice, 
obsahu zAsobniku (na kolik ran 
je zAsobnik), o miridlech a 
pocatecni rychlosti. 


Od velitelstvl roty ke krizovatce 
je to sterkovA a polni cesta 
(udrzovanA a neudrzovana vozovA 
cesta), ale od krizovatky severae 
je to asfaltovana silnice (statnl 
nebo okresni silnice). 

To nevim, velitel roty tam nikdy 
nejel,a nikdy jsem nikoho neslysel 
o nich mluvit. 

Ten mel pistoli, mysllm, ze to 
byla TT M1933 TOKAREV. Jednou jsem 
se na ni dobre podival. Odebrali 
mi mou zbran; o te ja toho vim vie 
ne£ o pistoli. Mel jsem samopal 
7,62 v mm, PPS - 1943. To byla dobra 
zbran. Pazba je otaciva (je na pantu), 
da se slozit a lehce se nosi. 

A potom, kdybych ho ztratil, mohl 
jsem si v2dycky vzlt nejaky jiny 
u velitelske cety, protoze kazdy 
v muzstvu ho mel. 

JA si dobre nepamatuju na jeji 
miridla, ale jeji pocatecni 
rychlost je 550 m za vterinu, 
ucinny dostrel asi 203 metry, 

M celkova delka", myslim, ze se tomu 
tak rikA, byla 80 cm, kdyz pazba 
byla nastavenA (nasazenA), a 60 cm, 
kdyz pazba byla slozenA. Obsah 
-zAsobniku je 35 ran a kadence je 
600 ran za minutu. PraktickA kadence 
je jenom 100 ran. Samopal se zaklAdA 
na zpetnem tlaku plynu na dno 
nAbojnice a je vzduchem chlazeny. 

0 jinych zbranich te jednotky nevim 
nic, proto jsem jen kapitAnovym 
fidicem (soferem). 


92 


DftSTOJNlK StAbU - SPECIALISTA 


QTXZKY : 

1. Dobry den! Jak se jmenujete ? 

2. KterA je vase jednotka ? 

3. Ke ktere divizi patri 
organizacne ? 

4. Jaxe jsou vase povinnosti 
u pluku ? 

5* Jak dlouho mate tuto funkci ? 

6. Kde jste byl predtim, nez jste 
se stal spojovacim dustojnikem ? 


7. Jake jsou vase povinnosti 

jako soojovaciho dustojnika ? 


8. Aha. A co jsou to za paplry, 

ktere vAm byly odebrany, kdyz jste 
byl zajat ? 


9. Co je to diagram spojovacich 
okruhu ? 


10. Jak se to stalo, ze jste byl 
zajat ? 


11. ZajimAm se o (mAm zAjem na) 
vasi spojovaci cetu. Pokud 
vim, jste samostatna ceta. 


0DP0V|DI: 

1. JA jsem kapitAn Urban. 

2. VelitelskA rota, pA§i pluk 151. 

3. K 62. pe§l divizi. 


4. Jsem spojovacim dustojnlkem pluku. 


5. Asi sest tydnu. 

6. Byl jsem nahrada (doplnek). Priiel 
jsem ze spojovaciho uciliste 

v Sedlci. 

7. Mam zodpovednost za udrzovani staleho 
radioveho a drAtoveho spojeni 

u pluku, kterA rausi fungovat 
nepretrzite. 

8. Jeden je mapa dratovych telefonnich 
linek (vedeni), ve forme prusvitky 
(oleAty), a ten druhy je schema 
(diagram) spojovacich okruhd. 

9. Je to prehledny (nAzorny) diagram, 
ktery ukazuje vsechpy radiovA a 
drAtove stanice v slti. Ukazuje 
taky, jak se spojit s kteroukoliv 
stanici v siti. 

10. j£ jsem osobnA dorudoval ty 
vAci jednomu spojovacimu 
d&stojnikovi praporu. 

Zabloudili jsme a va§e hlidka 
nAs zajala (sebrala). 


11. NormAlne je to pravda. Velitel 

divize, generalporucik Gutman, 
rozhodl, ze spojovaci, zenijni a 
zdravotnicke cety budou prideleny 
pro tuhle operaci (akci) primo 
k velitelske rotA pluku. 


93 




12 . 


13. 


14. 


15. 

16 . 


17. 


IS. 


19. 


20 . 


21 . 

22 . 

23. 

24. 


Prop ? 

12. Pokud vim, bylo to z administrativnich 
duvodu. 

Byli prlslusnlci (personal) va§i 
cety podrlzeni (docasne prideleni) 
nebo trvale nrideleni 
k velitelske rote ? 

13. Etyli podrlzeni jen pro tuto akci 
(operaci). 

Jaky je vas stav podle tabulek 
valecnych Doctu (tabulky osob, 
vyzbroje a vystroje) ? 

14. Pet dustojnlkfi a ctyricet muzu. 

Kolik z nich je teci pritomno 
ve sluzbe ? 

15. Vsichni. 

Jake jsou povinnosti dustojnik^? 

16 . J4 vellm a samozrejme jsem 
v plukovnim stabu. 

Je to specialnl cAst §tabu 
nluku ? 

17. Ovsem. Mam poruclka, ktery je mym 
zastupcem a m£ na starosti 
velitelstvi cety. Jiny ma ridiove 
druzstvo, a dva dais! maji 
telefonni a udrzovacl (pomocn4) 
druzstva. 

Jake mate telefony Dodle 
tabulek valecnych poctu ? 

18. Myslim, ze se jim rik& "EES". 

Jaky drlt (kabel) pouzivate ? 

19. Nekolik druhu. Tomu nejpouzlvanejsimu 
se rika 110. 

Jake radiov6 Dristroje 
(radiostanice) oouzlvd vas 
nluk ? 

20. Petsetdesitky, ladene na frekvenci. 

Jake je krycl jmeno vaseho 
pluku ? 

21. Kavalir. 

Kdo je velitelem vaseho pluku ? 

22. Plukovnik £ehor. 

Kdo je jeho zastupcem ? 

23. Podplukovnlk Cermak. 

Jake jsou jeho povinnosti ? 

24. Kdyz velitel neni prltomen, tak 
podplukovnlk ho zastupuje. Jinak 
m£ na starosti beznou agendu 
velitelstvi. 


Footnote : In the Czechoslovak Army, a Staff Officer - Stabnl dustojnik, is 

a general staff officer such as G-l, G-2,etc. Therefore a specialist 
like Communications Officer will be called Officer of the Staff - 
- dustojnik stabu. 


94 



25. Kde je umlsteno velitelstvl ? 25. 

26. Jake jsou povinnosti 26. 

administrativnlho dustojnlka 
(dftstojnlka pro osobnl vSci) ? 


27. Kdo je ooeracnlm a vycvikovym 27. 
dustojnlkem,a jake jsou jeho 
Dovinnosti ? 


28. KysleJ. jsem, ze velitel je 28. 

zodpovedny za vsecko u pluku. 


29. Jake jsou povinnosti 29. 

zpravodajskeho dusto jnika^ a 
jak se jemnuje ? 


30. Kdo se stard o zasobovdni 30. 

u pluku ? 


31. Kdo je plukovnim lekarem 31. 

(chirurgem) a jake jsou jeho 
oovinnosti ? 


To je v Bedrichove. 

Jo, vy mysllte "osobniho s/fa M 
(nacelnika pro osobnl veci). 

To je podplukovnlk Vanek. On md 
na starosti veskerou administrativu 
(veci), kterd 3e tyka osob. On ddla 
takove veci jako plukovnl rannl 
hlaseni, hlaseni poctu, hlaseni 
ztrat, zddosti dustojniku o dovolene, 
pozadavky doplnku a jine veci. 

To je kapitan Kolar. On je zodpovddny 
plukovnlkovi za veskery vycvik 
u pluku. Md taky na starosti 
podrobne plany pro operaci v poli. 

To je spravne. On je zodpovedny. 
Operacnl a vycvikovy dustojnlk ma 
na starosti podrobnosti. 

Zpravodajskym dustojnlkem je major 
Tichy. Jeho zakladnlm (hlavnlm) 
ukolem je shromazclovat zpravy 
o neprlteli, jeho umyslech, o pocasl 
a o neprdtelskem uzeml prlmo pred 
nasi frontou / a tyto zpravy zpracovat 
(zahrnout) do zpravodajskeho hlaseni 
pro plukovnika. 

Kapitan Hordk. On neni jen zasobovaclm 
dustojnlkem, ale je taky velitelem 
plukovniho stanu. Mimo zasobovdni 
jeho funkce zahmuje (obsahuje) 
administrativu velitelske roty pluku, 
zajistenl velitelstvl, a ma taky 
na starosti jidelnu velitelstvl 
pluku. On je taky zodpovedny za 
udrzovanl aut u velitelske roty. 

To je kapitan Malik. Veil zdravotnickd 
cete. Md samozrejme na starosti 
osetrovdni a lecenl nemocnych a 
ranenych. On taky zarizuje odsuny 
tezce ranenych a nemocnych do point 
nemocnice ambulancnlmi rotami. 


95 


32. Jaka je funkce zenijnl cety, 
a kdo jl veil ? 


33. 0 cem to mluvlte, kdyz rlkate 33 

"soec-valnl nicenl" ? 


32. Kapitan Kramar je velitelem. Pokud 
vlin, ve vasi arm4de zeniste delajl 
hodne skuteSne stavby silnic 
(hodne stavi silnice), kladou 
minov4 pole a umls£ujl ostnaty 
drat atd. V nasi arm4de jsou zeniste 
vylucne specialiste. Poucujl polnl 
jednotky (trupu), jak zrizovat 
minov4 pole, I4vky a male mosty 
pro vozidla. Cist! (odstranujl) 
minova pole, stavejl specialnl 
opevnenl a zatarasy (silnicnl 
prekazky). Majl taky druzstvo pro 
nicenl, ktere uzlva trhaviny 
(traskaviny) ve forme prupalnych 
nalozl, spojenych nilozl a jirtfch 
pro specialnl nicenl. 

Tim mysllm pevnustky, roplky, kryty 
(bunkry) a prekazky vsech druhu, 
ktere by mohly zabranovat postupu 
nasich jednotek. 


34. Dobre, oane kapitane, dekuju 
vara. Jsem rad, ze jsme si tak 
hezky popovldali. 


96 


terenn! tvary - CAst i 


OTAZKY : 

1. Jake je vase vojenske cislo ? 

2. Je tohle vase prukazka 
(prukaz totoznosti) ? 

3. Kde jste byl zajat (chycen) ? 

4. Oikud jste prisel ? 

5. Kterou reku jste prekrocil ? 

6. Kde (v kterem miste) jste 
prekrocil reku ? 

7. Co rayslite ostrohem ? 

8. Jak je reka hlubokA v tom 
miste ? 

9. Jak hluboky je kanal ? 

10. Jak siroky je ten kanal v miste, 
kde jste prekrocil reku ? 

11. Kde je umisten v rece ? 

12. Jaky byl vas ukol ? 

13. Co jste delal na tehle strane 
v reky ? 

14. Co cetar myslil ostrohem ? 

15. Kolik muzu bylo na hlldce ? 

16. Od ktere jednotky byli ti muzi ? 


0DP0V|DI: 

1. 0733216. 

2. Ano. 


3. U soutoku tech dvou fek. 

4. Z druh^ strany reky. 

5. Tu vetsi. Ja nevim, jak se 
jmenuje. 

6. Tam, co je ten brod, u toho 
ostrohu. 

7. To je to misto, kde breh vycnlvA 
do reky. Tam na tom miste je 
nanos pisku, ktery jde skoro pres 
celou reku,a tak tam je dobry 
brod. 

8. S vyjimkou kanAlu nemuze byt vie 
nez jeden metr hluboka. 

9. Minulou noc, kdyz jsme pres nej 
sli ; tak byl asi jeden a pul metru 
hluboky. 

10. Ja bych myslel, ze je asi 
ctyri nebo pet metru siroky. 

11. No, pockejte. Ja bych rekl, ze 

je to dva metry od nasi strany 
reky. 

12. Nevim / co myslite ukolem. 

13. No, uprimne receno, nejsem si jist. 
Cetar nam rekl, ze jdeme zjistit, 
jestli Americans maji neco 

u ostrohu pri soutoku tech dvou rek. 

14. Ja nevim. Ztratil jsem se hlidce 
hned, kdyz jsme vylezli na breh reky. 
3yl jsem zajat, kdyz jsem se snazil 
najit zbytek hlidky. 

15. Bylo nas celkem osm. 

16. Vsichni jsme byli od 2. cety 1. roty. 


97 




term! TVARY - CAST II 


OTAZKY: 

ODPOVSDI: 

17. Kdo dal cetarovi ten ukol ? 

17. Ten ukol mu dal zpravodajsky 
d^stojnlk praporu. 

18. V kolik hodin jste byl 
na velitelstvl praporu ? 

18. Asi ve ctyri hodiny odpoledne. 

19. Kde je umlsteno velitelstvl 
pratioru ? 

19. Na zadnl strane kopce. 

20. Pooiste terenni tvary, ktere 
jsou kolem stanoviste 
velitelstvl. 

20. Tak pockejte. Na vrcholku kopce 
jsou nejake vycnelky skal. Odtam- 
tud muzete videt reku. 

21. Jake jsou tain jine terenni 
tvary ? 

21. Je tam les, o kterem jsem se 
zmlnil. Velitelstvl je vlastne 
umlsteno bllzko zapadnlho okraje 
mybiny (paseky) v lese. Mne se 
zda, ze tam je nekolik vyschlych 
potoku (such! vodnl koryta), kterymi 
tece voda jenom behem destiveho 
obdobl. Pro vozidla udelali 
z jednoho vyschleho potoka, ze sterku 
a rozdrcenych kamenu, cestu 
od silnice k velitelstvl. 

22. Jake umele vytvorene tvary 
(umele tvary) jsou v okoll ? 

22. Je tam hodne bllzko cesta 
do Albrechtic. 

23. Jake jine tvary jsou nabllzku ? 

23. Na ceste je maly mustek. Ten vede 
pres vyschle koryto. Odboclte 
z cesty a sledujete vodnl koryto 
doprava. Stanoviste velitelstvl 
je asi 75 metru od cesty. 

24. ftekl jste, ze odboclte z cesty 
doprava. Kterym smerem jdete, 
kdyz zabocite doorava ? 

24. Pryc od roty a smerem k Albrechticum. 

25. Je to albrechtickl silnice, 
kterou popisujete ? 

25. Ano. 

26 . Jsou tam v okoll nejake lesy ? 

26. Pokud ja jsem videl, nejsou tam 
zadne. Nejaky je u nasi roty, ale 
o zadnem jinem v tom prostoru 
nevlm. 




27. Kde je vase rota umistena 
vzhledem k stanovisti 
velitelstvl Draooru ? 

28. Co chcete rict tf.m "skoro" ? 


29. * T ake vyznamne terenni tvary 
jsou v okoli roty ? 


30. Popiste ten kopec, o kterem 
jste se zminil. 


27. Asi pul kiloraetru smerem skoro 
primo k fronte. 

28. No, ono to je skoro primo k fronte. 
Ta cesta, ktera vede ke stanovisti 
velitelstvl praporuyje skoro stejnS 
vzd£lena od praporu jako od roty. 

29. Jak jsem uz rekl, je to v lese, 
na prednim svahu maleho kopce. 

Nase bojove zajisteni je na brehu 
reky. Tak vidite, ze to neni daleko 
od reky. 

30. No, on to mozna neni ani kopec. 
Myslim, ze to je vybezek pAsma 
kopcu, ktere je asi na pul ceste 
mezi rotou a Albrechticemi. Tara 
na zadnl strane kopce, na kterem 

je umisteno stanoviste velitelstvl, 
je male udoli nebo prurva. Ten 
kopec konci v prurve prikrou skalou. 

V te prurve jsem si vsiml, v ze tarn 
je hodne prirozenych jeskyn. Tam 
mame uskladneno strelivo a zasoby. 

V prurve je nekolik plukovnich 
minometu, mezi stanovistem 
velitelstvl roty a silnici. Trebaze 
prurva vede v tom miste soubezne 
(rovnobezne) s rekou, je tam 
souteska, ktera od ni vede skoro 

az k rece. Slysel jsem, ze to je 
stare koryto reky. Moje ceta je 
vpravo, na konci te soutesky, 
nejbliz k rece. 


99 


terSnnI tvary - CAst hi 


OTAZKY: 


31. Jak siroka je fronta (usek a 
pasmo) vasl roty ? 


ODPOVSdI : 

31. Moje ceta je rozmlstena od cesty 
vpravo az k vyvysenine, u zahybu 
reky. fteka podemlela skdlu^a tlm 
tam vznikl maly strmy sraz. Sraz 
je na levem boku me cety. 1. Seta 
je nalevo od nas a tahne se az 
tam,kde kdysi byla obdelavana puda. 
Mysllm, ze to jednou bylo psenicn<§ 
pole. V dollclch toho pole je hodne 
keru nebo podrostu. 1. ceta je prlmo 
v dolinach na okraji reky. Oni jsou 
umlsteni takovym zpusobem, ze jejich 
automaticke zbrane mohou ovladat 
vsechny smery prlstupu na vasl strane 
reky. Je tam stezka (pe§ina), ktera 
vede skoro rovnobeznS (soubezne) 
s rekou. Jsou zakopani mezi tou 
s.tezkou a rekou. Jina na§e ceta je 
v z41oze, v okoll stanoviste 
velitelstvl roty. 


32. Ktera rota je naoravo od v£s, 32. To je 2. rota naseho praporu. 
kdyz se dlvate smerem k nasemu 
Dostavenl ? 


33. Jake je jejich rozmlstenl 

(dislokace; v pomeru k ceste 
a k rece ? 


33. No, pockejte. Tuhle jsem tam byl 
navstlvit bratra, tak mysllm, 
ze si pamatuju # jak rota je umistena. 
Hned u cesty je ceta. Teren na tom 
mlste je velmi rovny. Skoro jako 
louka. Ceta je zakopana od cesty 
kbazinS a vyuzlva co nejvic vyvysenin 
a kopecku. Jejich maskovanl (zastrenl) 
je bezvadne. Jeden kulomet, asi 
20 metru od cesty, vypad& jako 
v^bezek skaly, dokud clovek nenl jen 
nekolik metru od stanoviste. 


34. ftekl jste, ze tahle ceta je 
na te loi’ce. Kde jsou ostatnl 
cety ? 


34. 2. ceta je na druhe strane louky. 

Ti jsou v bazine. Muj bratr je 
v te cete a rekl mi, ze muzstvu se 
to postavenl nellbl. Je tam potucek, 
ktery tece pres mocal k rece. 
Postavenl bratrovy cety saha az tam. 
Kde je umistena ta druh£ ceta, to 
nevlm. 


100 





35. Ktera jednotka je na druhe 
strand toho potficku 
v bazinS ? 

35. To nevlm. Muj bratr rlkal, 2e nase 
jednotky majl potlze rozumet jejich 
reci. 

36. Jak je zakop4no mu^stvo v cete 
vaseho bratra ? 

36. Je to tam tak bazinate, ze museli 

pro sve postavenl vyuzlt tSch malych 
roztrousenych pahrbku, ktere tam 
jsou. Je to osklive mlsto. 

37. Kter£ jednotka je nalevo 
od vds ? 

37. Nevlm to jistS. Slysel jsem od jednohc 
vojika, ze kdyz sel do lomu, ktery je 
v jejich prostom, pro st&rk, ze 
videl, ze jsou od naSeho pluku, ale 
nerekl, od ktereho praporu. Ji 0 te 
jednotce vubec nic nevlm. 


101 


terSnnI tvary - CAst iv 


OTAZKY: 

ODPOV&JI: 

38. Kde je velitelstvi pluku ? 

38. to je vzadu, blizko 

Albrechtic. 

39. Kdy tam bylo ? 

39. Pred dvAma dny. 

40. Kde je umistAno vzhledem 
k Albrechticum ? 

40. Tak poAkejte, od vchodu k velitelskAmu 
stanoviSti jsem mohl vidAt Albrechtice 


Bjylo to na vychod od velitelskSho 
stanovistA. Ano, mAsto je nahore 
na nAhorni rovinA a je vidAt z dAlky. 
No, a tam je divize. 


41. ProtoSe jste zrejmA byl 

zpAtky u plukovnlho velitel- 
skeho stanoviAtA, popiste mi 
cestu, kterou jste tam sel. 


41. No dobre. Tak poSkejte. Vyrazil jsem 
z prostoru sve roty asi v 5 hodin 
rAno a Sel jsem k silnici. 


42. Ke kterA silnici ? 


42. K silnici, kterA je napravo 

od naSeho postavenl a kterA vede 
do Albrechtic. 


43. JA rozumlm. PokraAujte, 
prosim ! 


44. Popiste ten zAtaras. 


43. Kdyg jsem priSel na tu silnici, 
zaboAil jsem doprava. Sel jsem asi 
pul kilometru, ag k mistu, kde se 
cesta zaAlnA vinout (tvorit 
serpentiny) nahoru, na horsk^ hreben. 

A na tom mist A mA zastavila strAS 

u zAtarasu (u silniAnl pfekAzky), 

44. Tak je tam stary kanAl,a jak mi bylo 
reAeno, je to dobry protitankovy 
pMkop. Cesta vede pres most. 

Na druhA stranA mostu je malA skupina 
stromu. Tam je protitankovA dAlo 
(kanon) 76 mm a myslim jedno drugstvo, 
ktere je umlstAno mezi tAmi stromy. 

Jsou tam nAjakA obdAlanA pole a 
Seniste tam poloSili mnoho ostnateho 
drAtu a ten zhruba sleduje obrysy 
terAnu. DrAt Je po obou stranAch 
kanAlu. Nepamatuju se, ge bych byl vidAl 
miny v tom prostoru, nebo Se bych byl 
o nich slySel. 


102 




45. Je ten prostor obydlen 
civilisty ? 


46. PokraAujte. 


47. Co jste videl potom, kdyA 
jste si odpocinul ? 


45. DMv byl. Ale vystAhovali jsme 
je bAhem minulAho tydne a ten 
prostor je te3 neobydleny. AAkoliv 
tam jestS jsou tu a tam roztrouAenA 
obytnA stavenl. 

46. No a kdyi jsem ukAzal strAzi svou 
prtikazku (osobni prtikaz), Ael jsem 
dAl po tA cestA. Sel jsem po n£ 
nahoru, na hreben, a kdy£ jsem 
priAel na vrchol, bylo mi horko a y 
mAl jsem z dlouhAho stoupAni zlzen. 

U kostela a hfbitova, na vrcholu 
kopce, je studna; tak jsem se tam 
napil, utrhl jsem si jablko ze stromu, 
ktery tam byl bllzko,a sedl jsem si, 
abych si odpoAinul. Mysllm, ze jsem 
tarn sedAl a jenom jsem se dlval 

na krajinu. Na obzoru jsem vidAl 
nAkolik vysok^ch hor. Jedna z nich 
byla obzvlAAfc vysokA. Jej£ vrcholek 
vyAnlvA nad hranici lesti. Mezi horou 
a mistem, kde jsem sedAl, je velmi 
krAsnA jezero. Nenl zvlAsfc velkA, 
ale je pAknA. Mohl jsem sledovat tok 
nSjakAho potoka jak se hnal do toho 
jezera. 

47. PokraAoval jsem v cestA k plukovnlmu 
velitelstvl. Sel jsem po cestA, kterA 
vedla po hrebenu dolfi. Ten hreben je 
zrejme AAst pohorl. Cesta a terAn je 
mlrnSjSl, kdyA se sestupuje. Krajina 
(terAn) je vie zvlnAnA (kopcovitA), 

s velk^mi skupinami stromili, kterA jsou 
preruAeny pruseky. Jsou tam sem a tam 
roztrouAenA velkA louky, nebo jak Jim 
nAkterl vojAci Hkajl vresoviAtA, 

Tam od tS cesty odboAuje jinA cesta 
kolmo k cestA, po kterA jsem Ael. 
Plukovnf velitelskA stanoviAtA je 
zrovna za mal^m valem, ktery je v jiho- 
v^chodnim rohu kriAovatky. 

Cesta, kterA vede k velitelskAmu 
stanoviSti sleduje (vede podle) vybAAe! 
valu, vpravo od cesty, po kterA jsem 
Ael. V tom mistA je nAjaltf stary, 
pramenity rybnlk. Veliteltiv stan je 
hned vedle. To je asi tak vSecko, co 
vim o plukovnlm velitelstvi. 


103 


Night Flying 

Letova noc 


K. - major Koubek, plukovni 

inzenyr 

S. - kpt . Sobotka, ridici 

letani 

1. K.: Ja 3e tesim na tuhle 

noc. A co vy, soudruhu 
kapitane? 

S.: To bude tezka letova^. 
noc pro mou letku. 
Doufam, ze piloti budou 
dobre lltat. 

2. K.: Ja vam rozumim, sou¬ 

druhu. Ja jsem tady 
jenom host, ale vy mate 
velkou zodpovednost za 
piloty. 

S.: Ano, to vim. Pro nektere 
to bude prvni samostatny 
nocni let. 

3. K.: Kazdy pilot mel ovsem 

uz driv nejake nocni 
vyvozni lety, ne? 

S.: Ano, kazdy mel. Ale to 
vite, litani podle 
pristroju neni tak 
lehke jako normalni 
litani. 

4. K.: Meli uz piloti predbez- 

nou pripravu pro tuhle 
letovou noc? 

S.: Prave jdu odtamtud. 

5. K.: To je skoda. Chtel jsem 

to taky slyset. 

S.: To je hezke, ze mate 
zajem i o letajici 
personal. 


regimental engineering officer 
air traffic control officer 


l'm looking forward to this 
night. And what about you, 
comrade captain? 

It will be a difficult night 
for flying for my squadron. 

I .hope that the pilots will 
do well. 

I understand you, comrade. 

I'm only a guest here, but 
you have great responsibility 
for the pilots. 

Yes, I know that. For some 
it 11 be the first solo night 
flight. 

Every pilot of course has 
already had some dual instruc¬ 
tion training, right? 

Yes, everyone has. But you 
know, instrument flying isn't 
as easy as clear weather 
(contact) flying? 


Have the pilots already had 
preliminary briefing for night 
flying? 

I'm just returning from there. 

That's a shame, I also wanted 
to hear it. 

It's nice that you have 
interest in the flying person¬ 
nel, too. 


104 




6. K. : 


S.: 


7. K.: 


S. : 


8. K.: 


S. : 


9. K.: 
S. : 


10. K.: 


S.: 


11. K.: 


S.: 


12. K.: 


S.: 


Jak vypada vase What is your preliminary 

predbezna priprava? briefing like? 

Nejdriv jsem daval First I gave the flying 

letajicimu sestavu personnel their missions for 

ukoly pro orientacni the cross-country flight, 

let. 


Ktere radionavigacni Which radio-aids to navigation 

prostredky budou moct will they be allowed to use? 
pouzivat? 

Nas mistni radiomajak Our local radio beacon and 
a sve radiostanice a their radio stations and radio 
radiokompasy. compasses. 


Kdo jim dava frekvence Who gives them the frequen- 
pro jejich radiostanice cies for their radio stations 
a radiomajak? and radio beacon? 

Ja jim je davam. I give them. 


A to je vsechno, ne? 
Ne, potom jeste dosta- 
vaji presny cas a 
posledni povetrnostni 
situaci. 


And that's all, isn't it? 

No, then they still get the 
accurate time and the latest 
weather forcast. 


Kdy bude startovat 
prvni letoun? 

Ve 20,30. Technici a 
mechanici dnes praco- 
vali jako kone. 


When will the first plane take 
off? 

At 20.30. The line chiefs and 
mechanics worked like Trojans 
today• 


To rad slysim. Tamhle 
vidim naseho hlavniho 
lekare. Co ten tady 
dela? 

Bude prohlizet piloty. 
A tarn uz taky jede 
pozarni vuz. 


I'm glad to hear that. I see 
our flight surgeon over there. 
What's he doing over there? 

He'll examine the pilots. And 
here comes the fire engine. 


Ta svetla, ktera ted 
sviti, to je pristava- 
ci rada, ano? 

Ano, ta je pro start i 
pro pristani. A tarn 
vpredu sviti navadeci 
rada. 


Those lights which are now 
shining are the runway lights, 
aren't they? 

Yes. They're for the take-off 
and landing. And there in the 
front the approach lights are 
shining. 


105 


13. K.: 

Startovaci, pojizdeci 
a spojovaci^drahy 
vypadaji ted jako 
"osvetlene ulice”. 

Runways, taxiways, and 
connecting taxiways look like 
’’lighted streets” now. 

S.: 

Mate pravdu. 

You're right. 

14. K.: 

Kdy budou piloti 
nahazovat motory? 

When will the pilots start the 
engines? 

S.: 

Prvni letoun uz ma 
rozkaz k nahozeni. 

The first plane already has 
the order to start up (roll 
them over). 

15. K.: 

Co znamena tamto zelene 
svetlo? 

What does that green light 
mean? 

S. : 

To starter dava znameni 
ke startu. 

The airman is giving the 
signal for the take-off. 

16. K.: 

Tam se vraci prvni 
letoun. Vidim jeho 
pristavaci svetla. 

There the first plane is 
returning. I see its landing 
lights. 

S.: 

”72, ja 90, mas poradi 
na pristani cislo 1.” 

”72, this is 90. You are No. 1 
in the traffic pattern for 
landing.” 

17. K.: 

Zacina byt mlha. Budou 
piloti videt na prista¬ 
ni? 

The weather is starting to 
move in. Will there be enough 
visibility to land. 

S.: 

Budou. Kazdy letoun ma 
sva pristavaci svetla 
a taky svetlomety budou 
osvetlovat pristavaci 
drahu. 

They will. Each plane has 
landing lights, and in addi¬ 
tion searchlights will illu¬ 
minate the runway. 

00 

• 

* 

• 

Konecne, dnes mate 
letani podle pristroju. 

You had instrument flying 
today af ter all . 


Brzo bude koncit zase jedna 
letova noc a jenom strazni 
budou hlidat letouny. 


Soon these night missions 
will end and then only the 
sentries will be guarding 
the planes. 


106 


slovnICek $0. 


frekvence, f. 

host, ra., pi# -e , coilloq.: hosti 

kolotoS, m. 

IMni or litani, n. 

Wtat or litat, v. 

nahozeni, n. 
nodni, adj. 

odpovgdnost, or zodpovgdnost, f* 
oriental!* adj. 

orientaSni let 
oavStlovat, v# 
radiokompes, m# 
redionavigacni, adj. 
etrdftrtf* m# 
av8tlomet| m# 


frequency (radio) 
guest, visitor 
marry-go-round 
flying 
to fly 

starting the engines (of a plane) 
night 

responsibility 
orientatioanl 
cross-country flight 
to light upj to illuminate 
radiocompass 
rad ionavigat ional 
sentry, guard 
searchlight 


FRKZE a IDIQKf. 


Idtdni podle pMetrojti «* 
letovd noc - 
nahazovat motor * 
navddScl ?ada • 
poji2d$ci drdha ■ 
polohovd svStla, n. pi. • 


po?adl na pHstdni (dislq ■ 

1 nebo 2, 3 .♦#) 

po28rnl vCiz * 

pracovali jako konS » 


pHstdvacf drdha (Sislo 15) « 


pristdvaci ?ada 


instrument flying 

night flying 

to start the engine 

approach lights, lead-in lights 

taxiway 

navigation lights (red - on the 
left wingtip, green - on the right 
and white - on the tail) 

No. 1 (2,3) in traffic pattern 
(cleared for landing) 
fire-engine (part of 
crash equipment) 
they worked like Trojans 


runway No. 15 (-150°) 
ip the Czechoslovak Air Force 
terminology, two terms might be 
used for runway . They are! 
startovaci dr^ha (runway for 
take-off) and p?iet4vaci djrdjMf 
(runway for landing). But norroal- 
Jy, only startovaci drdha is usod 
referring to take-off as veil as 
landing, 
runway lights 


107 








prist^vocl svStla, n. pi. 
rartionavigafcnl prostredky, m. pi 


samostat ny let 
spojavacl dr&ha 

vyvozni let 


landing lights (on a plane) 
radio-aids to navigation, radio- 
navigatioml equipment or means 
(on the ground and in the plane) 
solo flight 

taxiway (taxiway connecting other 
main taxiways and runways) 
dual instruction training flight 


108 


CTENl 


1* Dnes budou mit pilot! nocni litini. CviSnimu noSnimu litini Pikirae 
taki letovi noc, 

2. Piloti dSlaji nejdflv denni lety. Teprve potom zadlni noSni litini. 

3. Pilot nedSli hned samostatni no&ni lety, NejdHv mi vyvozni lety. 

4. Vyvozni let znameni, ge pilot, kter£ zadini nodni v^cvik, neleti 
aim, ale mi instruktora. 

5# Inetruktor pomihi mladimu pilotovi a opravuje bo. Teprve potom 
bude mooi takovy pilot litat sim. 

6, Pro letovou noc museji mit piloti ddkladnou p?edbS2nou prlpravu, 
P?edb82nou pfipravu dnes fidi Jejich velitel, kapitin Sobotka, 

7# Kapitin Sobotka bude dnes ve&er ?idit litinl, ftiki litajicimu 
peraonilu, ktetri radionavigaSni prostredky raaji pouSivat. 

Q, Piloti dostivaji frekvence pro radiostanice a potom si pripravuji 
mapy, Pak si oblikaji kombinizy, obouvaji si letecke boty, 
nasazuji si kukly a berou si padaky e 

9* Zafiini traavi noc, ale letiStS nenl tmavi. VSude sviti svitla, 

Startovaol driha, pojizdici driha i spojovaci drihy maji svi svStla. 

10, Pilot musi dob?e vidit, kdy2 roluje na start, kdyJi startuje a kdyfc 
pfistivi, Taky letouny maji evitla. ftikime Jim polohovi svitla, 
Jsou Serveni, zeleni a bill. 


109 






l) Piloti maji predb£znou prlpravn 
a pripravuji se na nofcnl 16tani. 


2) Technici a mechanic! 
konSi svou prdci, 

Bitevni letouny Iljusiny 
Sekaji na sv4 piloty. 




3) Dtistojnik pilot a dustojnik technik 
prohlizejl podvozek. 


110 











4) Kone5nS je tu noc. Piloti majl jeitS kr£tkou 

predletovou prlpravu. Dost4vaji poslednl rozkazy. 



5) ”24d6m na start!” ”78- muzete na start” d£v& 
povolenl ridlci let&il. Letoun pomalu roluje 
ke startu. 


Ill 





6) Radiovuz. ftldlcl I4t4nl 

fldl letecky provoz (uprostred). 



112 













8) Venku Je zima. Piloti se 
vraceji a Sekajl na posledni 
letoun. 



9) Leti§t$ je zase tichd. Piloti 
spl a jenom str^zny a jeho 
samopal hlidajl letouny* 


113 



STIHArf LETQUN - vrtulovy, plstovy, 
dolnokrldly jednoplosnlk 

Fighter plane, propeller driven, piston engine, 
low-wing monoplane 



18 

17 

16 

15 


1. Motor 

2. Trap 

3. Ocas 

4. Vrtule (3 listA) 

5. Podvozek (vtahovacl) 

6. Kridlo, nosnA plocha 

7. Ant6na 

8. Kabina (pilotni) 

9. PristAvaci klapky 

10. Kridelka 

11. NAbSznA hrana 

12. Leteck^r kanon 

13. Leteckir kulomet 

14. Poznavacl znaky 

15. Zadnl kolo, ostraha 

16. Ocasnl plocha 

17. V^Skov4 kormidlo 

18. SmSrove kormidlo, smSrovka 

19. ItylovA plocha 

20. Stabilizacnl ploSka 


- Engine 

- Fuselage 

- Tail assembly 

- Propeller (3 bladed) 

- Landing gear, undercarriage 
(retractable) 

- Wing 

- Antenna, aerial 

- Cockpit 

- Wing flaps, edge flaps 

- Ailerons 

- Leading-edge 

- Cannon 

- Machine gun 

- Identification marks. Air force 
markings. Insignia 

- Tail wheel, tail skid 

- Horizontal stabilizer 

- Elevator 

- Rudder 

- Tail fin, vertical stabilizer 

- Trim tab 


114 



























nbTQUN - pokra<$ov£nl 


Benzinovd nddrz 
Dvojplosnlk 
Jednosedadlovy letoun 
PadAk 

Palubnl deska 
Puma 

Pumovnice 

ftldlcl piky, knypl 
Tryskovjr letoun, proudovy letoun 
Vez (prodnl, zadnl, boSnl, spodnl) 
ZavSsovaS pro pumy, pumovy zavesovaS 

letecxA zAkladna 

Air base 

Civilnl letiste 
Hangar 

Letcckd kontrolnf vez 
Letiste 

Orientacnl pytel 
Povetrnostni mapa 

Pfdstanl 

Pristavacl plocha, polnl letiste 

Radiomajdk 
Start, rozjezd 

Startovacl drdha (rozjezdovi, 
pristavacl) 

StojAnka 

Parkoviste (letounA pred hangAry) 

POSADKA LETOUNU 
Plane crew 

Eombometclk 
Mechanilc (letecky) 

Navigator 
Palubnl mechanik 
Pilot 

Radiota, radiotelegrafista 

Streloc 

Sturman 


-Gas tank 

- Biplane 

- Single seat' plane 

- Parachute, chute 

- Instrument panel 

- Bomb 

- Bomb-bay 

- Controls, pilot's stick. Yoke 
-Jet plane 

- Gun turret (front, tail, side, belly) 

- Bomb-rack 


- Airport 

- Hangar 

- Airport traffic control tower 

- Airfield 

- Wind sock, wind cone 

- Weather map 

- Landing 

- Landing strip,air strip 

- Radio beacon 

- Take-off 

- Runway 

- Dispersal area, dispersal 

- Apron, parking area 


- Bombardier 

- Mechanic (AM), Crew chief 

- Navigator 

- Flight engineer 

- Pilot 

- Radio-operator 

- Gunner 

- Pilot of a ground attack plane 
(fighter-bomber plane) 


115 



























. 

























■ 










Deacidified using the Bookkeeper process. 
Neutralizing agent: Magnesium Oxide 
Treatment Date: Feb. 2007 



PreservationTechnologies 

A WORLD LEADER IN PAPER PRESERVATION 

111 Thomson Park Drive 
Cranberry Township, PA 16066 


(724) 779-2111 










































































































